perheet
henkilöhistoria
kosmetologit
familjer
personhistoria
kosmetologer
Vaasa
Vasa
1900-luku
1900-talet
Kaarlo Aution vuonna 1998 kirjoittama artikkeli Sylva Boijsta 31.7.1903-2004. Artikkeli on julkaistu ensimmäisen kerran verkkopalvelu www.porstuakirjastot.fi:ssä vuonna 2002.
Autio, Kaarlo
Sotien aika raisiolaissilmin : Raision sotaveteraanimatrikkeli
Raisio
sotahistoria
sotaveteraanit
jatkosota
matrikkelit
kotirintama
kaatuneet
sankarivainajat
Auvinen, Eero
Raision sotaveteraanit ry:n tukijaosto
Vanhalukkarla, Pertti
Axel Berndtsonin kirje Minna Canthille 11.6.1893.
teatteri
kirjeet
Minna Canth
Axel Berndtson
Kirjeeseen ei ole merkitty vuosilukua, vaan se on päätelty kirjeen sisällöstä. Minna Canthin kirjoittamien kirjeiden vastauskonsepteissa on keskeneräinen vastaus tähän kirjeeseen, "Minna Canthin kirjekonsepti Axel Berndtsonille [1893, jälkeen 11.6.]"
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Mustia linoleikkauskuvioita kirjepaperilla. Kannet päällystetty sideharsolla. Numeroitu painos (12/14).
Baake, Frans
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja ja ulkoasultaan haitarikirja. Teoksessa lampiaiheisia valokuvia, punaiset kannet. Rajoitettu painos 50 kappaletta (22/50).
Splendid isolation : photographs and woodcuts
Teos on taiteilijakirja. Valokuvia ja puuleikkauksia. Painos 200 kappaletta.
Teos on taiteilijakirja. Silkkipainotekniikalla toteutettu sarjakuvamainen, humoristinen teos.
Baeza, Amanda
Genius Loci : vingt-trois itinéraires dans Marseille
Teos on taiteilijakirja. Teoksessa on ryhmitelty taiteilijan kotikaupungin, Marseillen, katujen nimiä tavallisuudesta poikkeaviin, absurdeihinkin listauksiin. Mustavalkoiset kuvat. Digitaalituloste. Kannessa teoksen nimenä kirjaimet G.L. - Painos 100 kappaletta. Balta on Anne-Marie Durandin taiteilijanimi.
Balta
Teos on taiteilijakirja. Hollanninkielisiä ohjemaisia tekstejä, mustavalkoinen kuvitus. Balta on Anne-Marie Durandin taiteilijanimi. Painos 200 kappaletta.
Katsaus Mäntsälän kunnankirjaston kehitykseen : esitelmä Itä-Uusimaan kirjastonhoitajien koulutuspäivässä 1.4.1982
kirjastot : historia : Mäntsälä
paikallishistoriat : Mäntsälä
yleiset kirjastot : Mäntsälän kunnankirjasto
sivistys
Bärlund, Kari
Tietopalvelu Mäntsälän kunnankirjastossa
tietopalvelu
tiedonhaku
tietokannat
Selvitys Mäntsälän kunnankirjastossa 1987 käytössä olleista tietokannoista ja tiedonhaun kustannuksista. Liitteenä puhelimella ja datapak-yhteydellä tehtyjen tiedonhakujen kustannusvertailu.
Mäntsälän kunnankirjasto
Intressanta lefnadsmålningar utaf det adertonde århundradets märkvärdigaste personer. Andra delen.
muistelmat
memoarer
Författade af Samuel Bauer ; öfversättning från tyskan af H. A. Kullberg. 432 s. ; 18 cm. Kirja Intressanta lefnadsmålningar utaf det adertonde århundradets märkvärdigaste personer ilmestyi kuudessa osassa. Kirja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmaan. Kirjassa Lukukirjaston köynnös-exlibris, jossa ei ole numeroa. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa.
Baur, Samuel B.
Örebro (tryckt hos Nils Magnus Lindh)
Kääntäjä: H.A. Kullberg
Den tokroliga dagen eller Figaros bröllop : comedie i fem acter.
näytelmät
skådespel
[Af herr Caron de Beaumarchais] ; [fri öfversättning af Daniel Engelbert Pilgren]. 164 s.: kuv. ; 18 cm. Kirjasta puuttuu nimiösivu. Puuttuvat tiedot on saatu Libris-tieokannasta. Niteeseen on sidottu myös teokset Den enleverade fästmön eller den tjänstagtige rivalen ja Kusin i Lissabon. Kirja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmaan. Kirjassa on Lukukirjaston köynnös-exlibris, jossa numero 354. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa.
Beaumarchais, Pierre Augustin Caron de
Stockholm [tryckt hos Joh. Christ. Holmberg].
Kääntäjä: Daniel Engelbert Pilgren.
swe
sinfoniat 1820-luku
Alkuperäisen levyjulkaisun (1953) tuotetunnus: 2 C 15-53678/9
Beethoven, Ludwig van
EMI
Furtwängler, Wilhelm Schwarzkopf, Elisabeth Höngen, Elisabeth Hopf, Hans Edelmann, Otto Legge, Walter (tuott.) Choeurs et Orchestre du Festival de Bayreuth
sinfoniat 1790-luku 1800-1809
Furtwängler, Wilhelm
Collingwood, Lawrance
Beckett, Robert
Wiener Philharmoniker
Béla Vikárin kirje Minna Canthille 19.11.1893.
artikkelit
lehdistö
Béla Vikár
Kirjeessä Minna Canthilta tilataan lehtikirjoitus ja kertomuksia budapestiläiseen lehteen.
Teos on taiteilijakirja. Paperitaitos, pohjana teos J.M.Barrie: Den lilla prästen. "Kirja on tarkoitettu pidettäväksi kannet pöytäpintaa vasten. Kirja pysyy kyllä pystyssäkin, mutta ajan kuluessa lehdet painuisivat kirjan painosta, jolloin kirja kaatuisi. Se on eräänlainen kestopomppiskirja, jossa on havaittavissa aitoa ilmavuutta." (Niklas Bengtsson). Uniikkiteos, etukannen sisäpuolella Niklas Bengtssonin Ex libris.
Bengtsson, Niklas
Teos on taiteilijakirja. Paperitaitos. "Moninkertaiset, paksuiksi muodostuneet taitokset ovat muuttaneet litteän - lähes kaksiulotteisenomaisen - kirjaesineen selkeästi kolmiulotteiseksi esineeksi. Uutena geometrisena esineenä se haastaa näkemään lähtökohtansa tavallisen kirjan myös kirjaesineenä. Selkärakenteensa puolesta se kuuluu vähemmäntunnettujen ympyräselkäisten kirjojen jatkumoon". (Niklas Bengtsson). Uniikkiteos.
Grefwens Mauritz August von Beniowskis lefnadslopp och resor, af honom sielf beskrefne
I sammandrag med tillägningar. [16], 416 s. ; 18 cm. Fraktuura. Kirja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmiin. Kirjassa köynnös-exlibris, jossa numero 43. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa.
Beniowski, Mauritz August von
Stockholm: [s.n.], (tryckt i Kongl. Ordens-tryckeriet)
[Översättning: Samuel Ödman.]
Ei ole terveydeksi. Terveyden sääntöjä jokaiselle
terveydenhoito
puhtaus
ilma
hengitys
vesi
kylpeminen
asuminen
ruoka
vaatteet
kasvatus
työterveys
kansanvalistus
Berger, P.
Turun kaupunginkirjasto
elämäntaito
elämänfilosofia
itsekasvatus
uskonelämä
hengellisyys
Mimmi Bergh (1845-1932) ehti yli kolmekymmentä vuotta kestäneen opettajanuransa aikana opettaa useassakin Oulun koulussa ja toimia johtajattarena Oulun suomalaisessa jatko-opistossa. Palwelija-Kuwastin on nimensä mukaisesti palvelijoille suunnattu opas. Bergh käsittelee palvelijan hyveitä ja tehtäviä ja suosittelee elämänohjeiksi sopivia raamatunkohtia.
Bergh, Mimmi
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
Suomi
1880-luku
Opettaja ja toimittaja J. A. Bergmanin (1844-1924) Kertomuksia sisältää yhdeksän romanttissävyistä ja opettavaista muistelmaa, joista muutamissa vieraillaan kirjailijan kotikaupungissa Oulussa.
Bergman, Johan Albert
Bergroth, Irene Olivia
Sakari, Aimo
Keuruun kaupunginkirjasto
Berndtson, Nils
Teos on taiteilijakirja. Haitarikirja, jonka sivut liittyvät alussa ja lopussa toisiinsa, muodostaen ikään kuin kehän. Kehän ulkopuolisten sivujen sävyt ovat tummat, sisäpuolisten vaaleammat. - Sekatekniikka: monotypia, maalaus. - Ei tekstiä.Mustat kannet, takakannessa hopeanvärinen teksti. - Teoksen inspiraationa on ollut Roberto Nassin runo The Mantis. Teos on valmistunut taiteilijan ollessa Villa Sarkiassa, Sysmässä v. 2012. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Bertesina, Valeria
Nassi, Roberto
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1914-1915
Joensuu
tyttökoulut
toimintakertomukset
Joensuun tyttökoulu
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodesta 1914-1915. Sota-ajan takia lukuvuosi oli hiukan lyhennetty.
Beyrath, Thilda
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 JOE
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuosilta 1909-1913
historia
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Sen perustivat sisarukset Vilhelmina ja Josefina Tavast, jotka olivat aiemmin johtaneet tyttökoulua Savonlinnassa. Pian Joensuuhun tulonsa jälkeen molemmat kuolivat nälänhädän seurauksena riehuneeseen kulkutautiin. Johtajattaren vastuun otti heidän sisarensa Adele Tavast. Hänen jälkeensä lyhyen aikaa johtajana toimi Stella Alftan. Hänen jälkeensä koulun johdon otti käsiinsä Thilda Beyrath. Joensuun tyttökoulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, jonka saaminen tuli ajankohtaiseksi jo 1899 koulun siirryttyä valtiolle. Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus on lukuvuosilta 1909-1913. Seuraavana syksynä 1913 päästiin lukukausi aloittamaan uudessa rakennuksessa.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuosilta 1899-1904
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Sen perustivat sisarukset Vilhelmina ja Josefina Tavast, jotka olivat aiemmin johtaneet tyttökoulua Savonlinnassa. Pian Joensuuhun tulonsa jälkeen molemmat kuolivat nälänhädän seurauksena riehuneeseen kulkutautiin. Johtajattaren vastuun otti heidän sisarensa Adele Tavast. Hänen jälkeensä lyhyen aikaa johtajana toimi Stella Alftan. Hänen jälkeensä koulun johdon otti käsiinsä Thilda Beyrath. Joensuun tyttökoulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuosilta 1899-1904 sisältää myös lyhyen J. M. Alopaeuksen kirjoittaman historiikkiosuuden tyttökoulusta sen ollessa vielä yksityisten kustantama.
Alopaeus, J. M.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1922-1923
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1922-1923.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuosilta 1904-1909
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Sen perustivat sisarukset Vilhelmina ja Josefina Tavast, jotka olivat aiemmin johtaneet tyttökoulua Savonlinnassa. Pian Joensuuhun tulonsa jälkeen molemmat kuolivat nälänhädän seurauksena riehuneeseen kulkutautiin. Johtajattaren vastuun otti heidän sisarensa Adele Tavast. Hänen jälkeensä lyhyen aikaa johtajana toimi Stella Alftan. Hänen jälkeensä koulun johdon otti käsiinsä Thilda Beyrath. Joensuun tyttökoulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus on lukuvuosilta 1904-1909.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1921-1922
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1921-1922.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1917-1918
kansalaissota
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun lukuvuosi 1917-1918 oli poikkeuksellinen, koska Suomessa käytiin kansalaissotaa. Lukuvuosi aloitettiin myöhemmin kuin tavallisesti 17.9.1917 ja se päättyi jo toukokuussa. Koulurakennus oli talvella 1918 osan aikaa sotilassairaalana eikä luokkahuoneita voitu käyttää koulutyöhön.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1915-1916
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1915-1916 sisältää myös 50-vuotisen historian kunniaksi luettelon Joensuun tyttökoulun oppilaista vuosilta 1865-1915. Luettelossa on myös maininta oppilaan myöhemmästä asemasta ja vaiheista, jos ne ovat olleet tiedossa.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1919-1920
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1916-1917
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1916-1917.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1913-1914
koulurakennukset
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1913-1914 sisältää ensimmäinen lukuvuoden uudessa koulurakennuksessa. Julkaisu sisältää myös selostuksen vihkiäisjuhlasta sekä lyhennelmän koulun rehtorin Thilda Beyrathin juhlapuheesta, joka käsitteli tyttökoulun historiaa. Kertomus sisältää myös henkilöhistoriaa tyttökoulun monivuotisesta opettajasta J. M. Alopaeuksesta, joka kuoli vuonna 1913. Lopussa on A. Salmelan kirjoittama vihkiäisjuhlassa esitetty juhlaruno Kodin kunniaksi sekä luettelo kouluneuvoston jäsenistä ja opettajista ja oppilasmääristä 1865-1913.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1920-1921
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Lukuvuonna 1920-1921 Joensuun suomalainen tyttökoulu toimi kuusiluokkaisena, kun se aiemmin oli ollut viisiluokkainen.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1918-1919
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodesta 1918-1919 sisältää myös A. Salmelan sepittämän runon, joka annettiin valtionhoitaja C. G. Mannerheimille hänen vieraillessaan Joensuun tyttökoulussa 5.2.1919.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1923-1924
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1923-1924.
liike-elämä
1800-luku
Hämeenlinna
joulu
katovuodet
maaherrat
puistot
paikallishistoria
Hämeenlinnalainen kauppias Knut Fredrik Björkbom (1853–1943) kirjoitti 1920-luvun lopulla Hämeen Sanomiin muistelmia nuoruutensa kaupungista. Ensimmäisessä kertomuksessaan hän muistelee kaupankäyntiä Hämeenlinnassa 1860-luvulla, jolloin hän itse oli vielä palkattomana apulaisena kauppias Nyströmin puodissa. Työpäivät tuohon aikaan olivat pitkiä, kun puoti avattiin jo puoli kuudelta aamulla ja suljettiin vasta kymmeneltä illalla. Sunnuntaisinkaan ei saanut levätä, vaan silloinkin käytiin kauppaa, tosin pihaoven puolelta. Muissa kirjoituksissaan Björkbom kertoo mm. 1860-luvun suurista nälkävuosista, kaupungin puistojen varhaisista vaiheista, maaherra Rehbinderin hallintokaudesta sekä viinanpoltosta ja väkijuomien salakuljetuksesta Hämeenlinnan kauppiaille. Lopuksi Björkbom kuvailee vielä joulunviettotapoja ja -perinteitä kauppias Nyströmin perheessä sekä muihinkin vuotuisjuhliin liittyviä vanhoja taikoja ja uskomuksia.
Björkbom, K. F.
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeen sanomat, [n. 1930].
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja ja muodoltaan salkku. Kannessa kuva punaisista huulista. Sisältää 20 irtolehteä, joissa tekstiä sekä "preeglattu" kuva-aihe. Salkku sidottu punavalkoisella narulla.
Blaere, Horst De
Cumberlege, Marcus
kulttuurihistorialliset rakennukset : kartanot
Alikartano : Frugård
Artikkeli julkaistu Helsingin yliopiston kirjaston tiedotuslehden numerossa 5-6 / 1994, s. 147-161
Blåfield, Martti
Mäntsälä-albumi : A. E. Nordenskiöldin vierailu Pietariin, Mantsälään ja Helsinkiin tammikuussa 1881
henkilöhistoria : Nordenskiöld, A. E.
Pietari
tutkimusmatkat
tutkimusmatkailijat
Gloria in excelsis Deo : Mäntsälän kirkon historiaa
kirkot : seurakunnat : Mäntsälä
kirkolliset esineet : kirkkotekstiilit : Mäntsälä
Hyvönen, Heikki
Knapas, Marja Terttu
Mäntsälän kunnankirjaston käyttäjäkunnan jakautuminen sosiaalisiin ryhmiin
kirjastot : Mäntsälä
tilastot
lainaustoiminta
Kivilamminsuolta Isoholmaan : Mäntsälän luonnonsuojeluyhdistys r.y. 1977-1988
järjestöhistoriikit
luonnonsuojelujärjestöt : historia : Mäntsälä
luonnonsuojelu : Mäntsälä
Blåfield, Martti toim.
Oppikoulu Mäntsälässä 1945-1995 : Osa 1/2
koulut : oppikoulu : Mäntsälä
muistelmat : Mäntsälä : Ehnroosin koulu
oppilaitokset : lukio : Mäntsälän lukio
Sisältää kirjan sivut 1-91. Toinen osa osoitteessa http://digi.kirjastot.fi/items/show/123028
Oksanen, Eeva-Liisa toim.
Oppikoulu Mäntsälässä 1945-1995 : Osa 2/2
Sisältää kirjan sivut 92-182. Ensimmäinen osa osoitteessa http://digi.kirjastot.fi/items/show/123027
kartanot : Saaren kartano : Mäntsälä
historia : Mäntsälä
Sisältää kirjan sivut 1-69. Toinen osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123033. Kolmas osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123034.
Heikkilä, Terttu toim.
Mäntsälän Saaren kartano : Osa 2/3
Mäntsälän Saaren kartano : Osa 3/3