keskiaika tanssimusiikki 1200-luku 1300-luku laulumusiikki soitinmusiikki
Tuntemattomien tekijöiden 17 laulettua ja soitettua tanssikappaletta 1200- ja 1300-luvuilta. - Levytys julkaistu alunperin 1954 äänilevyllä Das zentrale Mittelalter. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14018
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Cape, Safford
Hamel, Fred
Grimme, Werner
Pro Musica Antiqua
sonaatit 1770-luku
Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 1C 047 469 m ; Sonaatit, piano, KV300d=310, a-molli
Mozart, Wolfgang Amadeus
EMI Electrola
Lipatti, Dinu
9 chansons aus den Notenbüchern der Margarete von Österreich
renessanssi 1500-luku laulut chansonit laulumusiikki
Tämä yhdeksän laulun levytys on julkaistu alunperin äänilevyllä 1955. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14032 APM
Wildhagen, Heinz
renessanssi 1600-luku laulumusiikki laulut yksinlaulut tenori luuttu viola da gamba
Campionin kymmenen laulun (1601) levytys, julkaistu alunperin äänilevynä 1955. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 13006 AP ; My sweetest Lesbia, let us live and love /Though you are young and I am olde /I care not for these ladies /Followe thy faire sunne, unhappy shaddowe /My love hath vowed hee will forsake mee /When to her lute Corinne sings /Turne backe you wanton flier /It fell on a sommers daie /The sypres curten of the night is spread /Follow your saint, follow with acccents sweet
Campion, Thomas
Soames, René
Gerwig, Walter
Koch, Johannes
renessanssi 1400-luku laulumusiikki hymnit motetit hengelliset laulut antifonit
Dufayn viiden hengellisen laulun levytys, julkaistu alunperin äänilevyllä 1955 (Madrigale und Caccien aus dem Codez Squarcialupi / Landino ... ; Geistliche Werke / Guillaume Dufay). - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14019 ; Alma redemptoris mater /Vexilla regis prodeunt /Vergene bella /Flos florum /Veni Creator Spiritus
Dufay, Guillaume
renessanssi 1500-luku luuttu
Garsi da Parman kahdeksan luuttukappaleen levytys, julkaistu alunperin 1955 äänilevyllä: Lautenstücke / Hans Newsidler ; Lautenmusik / Santino Garsi da Parma. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 13031
Garsi da Parma, Santino
Neusidlerin kahdeksan luuttukappaleen levytys, julkaistu alunperin 1955 äänilevyllä: Lautenstücke / Hans Newsidler ; Lautenmusik / Santino Garsi da Parma. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 13031
Neusidler, Hans
Concerto en ut majeur, K.299 pour flute, harpe et orchestre
konsertot huilu harppu kaksoiskonsertot 1770-luku
Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 2 C 051-03712
EMI
Roy, Rene le
Laskine, Lili
Beecham, Thomas
Collingwood, Lawrance
Bicknell, David
Clarke, Arthur
Royal Philharmonic Orchestra
Nun fanget an, ein guts Liedlein zu singen
renessanssi 1590-luku laulumusiikki laulut kuoromusiikki
Laulun levytys julkaistu alunperin 1954 äänilevyllä: Das deutche Lied / Hans Leo Hassler& Leonhard Lechner. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14010 APM
Hassler, Hans Leo
Arndt, Günther
Lohse, Wolfgang
Baudis, Harald
Berliner Motettenchor
renessanssi 1500-luku laulumusiikki laulut kuoromusiikki
Lechner, Leonhard
Steinke, Alfred
Konzert für Klavier und orchester Nr. 2 A-dur
konsertot 1850-luku
Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: Heliodor 89 567
Liszt, Franz
Foldes, Andor
Karajan, Herbert von
Berliner Philharmoniker
renessanssi 1500-luku laulumusiikki madrigaalit
Marenzion kuuden madrigaalin levytys, julkaistu alunperin äänilevyllä 1955 yhdessä Carlo Gesualdon kuuden madrigaalin kanssa. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14045 APM ; Vezzosi augelli in fra le verdi fronde /Ahi dispietata morte, ahi crudel vita /Zefiro torna e l̕ bel tempo rimena /Ecco più che mai bella e vaga la̕ura /Scaldava il sol di mezzo giorno la̕rco /O dolce anima mia, dunque e pur vero /Madrigaalit.
Marenzio, Luca
Lamy, Rudolf
Singgemeinschaft Rudolf Lamy
renessanssi 1500-luku 1600-luku laulumusiikki madrigaalit
Gesualdon kuuden madrigaalin levytys, julkaistu alunperin äänilevyllä 1955 yhdessä kuuden Luca Marenzion madrigaalin kanssa. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14045 APM ; Luci serene e chiare /Ecco, morirò dunque /Io tacerò, ma nel silenzio mio /Dolcissima mia vita /Itene, o miei sospiri /Moro, lasso, al mio duolo /Madrigaalit.
Gesualdo, Carlo
renessanssi 1600-1609 laulumusiikki laulut kuoromusiikki
Keisarillisen majesteetin armollinen julistus kaupungin perustamiseksi Jywäskylän kappeliin Waasan läänissä: annettu S:t Pietarpurissa 10/22 p. , maaliskuussa 1837
Jyväskylä, kaupungit, perustaminen, historia, 92.845 (YKL)
Jyväskylän kaupungin perustamisasiakirja
Jyväskylän kaupunginkirjasto
ainekirjoitus
kirjastot
kirjastonkäyttö
99.1. (YKL), 84,2 (YKL)
Asp, Isa
opettajankoulutuslaitokset
muistelmat
Jyväskylä
Jyväskylän seminaari
99.1. (YKL), 84.2 (YKL)
Ruoka-lista: Seurahuoneella Jyväskylässä = Mat-sedel
ruokalistat
ravintolat
1870-luku
1800-luku
68.26 (YKL)
Jyväskylän Seurahuone
Ruokalista Seurahuoneella Jyväskylässä 1879
Naarkoski 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä
joet
vesistöt
sillat
Naarkoski 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä ennen sähkölaitoksen perustamista. Vasemmalla oleva rakennus valkoisine kulmalautoineen oli myllyllä jauhatuksia tehneiden majapaikka. Sen oikealla puolella ovat sauna, mylly ja saha. Myllärin asunto on ylempänä rinteessä. Oikealla kosken itärannalla ovat seppä Berlinin paja ja sahan konttori. Oikeassa reunassa on niin sanottu mamman talo, jota korotettiin myöhemmin toisella kerroksella. Valokuvan on ottanut Heikki Seppälä. Kuva kuuluu Muurahaisen valokuvakokoelmaan.
Pukkilan kunnankirjasto
Naarkoski 1910-luvulla. Kuva on otettu ennen vuotta 1915, sillä siinä on vielä Porvoonjoen yli rakennettu Naarkosken puusilta. Kivisilta valmistui vuonna 1915. Kuvan vasemmassa reunassa näkyy Vikströmin sähkölaitos, joka oli samalla paikalla kuin nykyinen laitos. Konstaapeli K.G. Vikströmin vanhin poika Oskari oli käynyt Amerikassa, ollut töissä muun muassa Niagaran putouksilla, perehtynyt sähkötekniikkaan ja valmistunut sähköinsinööriksi. Isä ja poika Vikström vuokrasivat 1910-luvun alussa kosken maanomistajilta ja rakensivat Naarkoskeen sähkölaitoksen, jonka rakentamisesta vastasi Oskari. Sähkön tarve oli kuitenkin pieni eikä laitos osoittautunut kannattavaksi. Kuvassa näkyvä niin sanottu T-pylväs oli Vikströmin tunnus. Kivisillan oikealla puolella on seppä Berlinin paja. Kuvassa näkyy myös mylly. Valokuvan on ottanut Heikki Seppälä. Kuva kuuluu Muurahaisen kuvakokoelmaan.
maisema
Naarkosken koskimaisema. Kuvasta on tunnistettu Eelin Venäläinen (vas.), Arvi Lehtinen ja Katri Bergström (os. Lehtinen). Taustalla näkyvä Naarkosken uusi kivisilta valmistui vuonna 1915. Kuva kuuluu Arto Lehtisen kuvakokoelmaan.
kartat
Naarkosken koskitilaa esittävän kartan suurin rakennus on saha, jonka yläpuolella on purukoppi. Sahan alapuolella on paloasema ja puusepänverstas, jonka oikealla puolella oleva rakennus toimi autotallina. Tallin yläkerrassa oli kolme asuntoa. Yhdessä huoneessa toimi pilketehdas vielä sodan jälkeenkin. Pilketehdas työllisti kaksi venäläistä sotavankia. Autonapumiehenä toiminut vanki oli ukrainalainen. Vilho Salin toimi sota-aikana Nastolan vankileirillä puutyönopettajana ja hän osasi valita leiriltä parhaat työntekijät Naarkosken Sahalle. Vangit tekivät muun muassa pajukoreja, joita he myivät Pukkilassa. Pajunhakureissulla vankien "vartijoina" toimivat alle kymmenvuotiaat Perttilän pojat Juha ja Asko. Sahan oikealla puolella ovat sähkövoimalaitos ja mylly, joiden yhteydessä oli myös Beda ja Jalmari Vesan asunto. Kanteleentien varrella olevan päärakennuksen oikealla puolella ovat navetta ja leipomo.
Vuonna 1925 päivätty kuva Naarkoskesta. Etualalla Porvoonjoki ja taustalla vuonna 1915 valmistunut kivisilta. Vasemmalla näkyy myllyrakennus.
sahalaitokset
sahaus
Naarkoski 1950-luvun alussa. Kuvan etualalla näkyy sahalaitos. Oikealla on rakenteilla oleva puusepänverstas, jonka päähän rakennettiin paloasema. Verstas purettiin vuonna 2014. Kivisillan kupeessa oleva kuorma-auto on merkiltään Austin. Auton takana näkyy Aallon kaupan bensamittari.
rakennukset
Naarkoskella otetun värivalokuvan keskellä ovat vierekkäin niin sanottu Kolhoosi, joka sai nimensä siellä sotavuosina asuneista sotavangeista, sekä puusepänverstas. Etualan tiilirakennus oli heti sotien jälkeen puusepänverstaana, jonka vetäjänä toimi Vilho Salin. Sitä ennen tiilirakennus toimi viljankuivaamona. Kaikki kolme rakennusta purettiin kesällä 2014. Ne olivat siirtyneet Pukkilan kunnan omistukseen. Mustavalkoinen kuva samalta alueelta on otettu syyskuussa 1973.
Naarkoskea esittävän kuvan keskellä oleva harmaa rakennus on seppä Berlinin paja. Sen vasemmalla puolella on nahkurinverstas ja oikealla puolella Perttilän talo ja niin sanottu mamman talo. Kuvan reunassa näkyy Naarkosken kivisilta, joka valmistui vuonna 1915.
Perttilän rakennukset Naarkoskella. Oikealla näkyy kulma vuonna 1956 valmistunutta Impi ja Vilho Perttilän uutta hallinto- ja asuinrakennusta. Vasemmalla on vanha päärakennus, jonka yläosa rakennettiin rakennusmestari Kauko Perttilän suunnitelman mukaan. Yläkerrassa oli ilmeisesti koko Suomen ensimmäinen puulämmitteinen, jatkuvatoiminen kiuas. Vanha konttori- ja asuinrakennus purettiin uuden rakennuksen valmistuttua. Keskimmäinen rakennus on niin sanottu mamman talo, jossa asuivat Viljam ja Matilda (Tilda) Nikkilä.
Valokuva Paul Hakasteen maalauksesta: Pukkilan Naarkoski
maalaukset
Paul Hakasteen vuonna 1946 Pukkilan Naarkoskesta tekemä maalaus. Kuvassa näkyvät muun muassa Naarkosken mylly ja sähkölaitos. Kun maalausta tehtiin, saha oli juuri palanut.
Hakaste, Paul
autot
linja-autot
liikennöinti
kuljetus
Pukkilan Liikenteen linja-auto tilausajossa Lapissa 1950-luvun lopussa.
retket
sahat
1950-luvulla otettu kuva esittää Naarkosken Sahan työntekijöitä sahauksen päättäjäisretkellä, jonka määränpäänä olivat Hämeenlinna ja Tampere. Kuorma-auton hytin ovelta kurkistaa Vilho Perttilä. Lokasuojan päällä istuu golf-housuihin sonnustautunut Asko Perttilä. Kuvassa ovat myös muun muassa Alma Virtanen (ylhäällä edessä oik.) ja Sakari Martin (oik.). Auto on Austin, jossa oli 67 hevosvoiman moottori.
Naarkosken Sahan työntekijät sahauksen päättäjäisretkellä, joka tehtiin Mikkeliin, Savonlinnaan ja Punkaharjulle. Edessä istuu Sorgi Martin. Oikealla seisoo Lauri Vesa. Martinin ja Vesan välissä on Vilho Lampinen. Sorgi Martinin vasemmalla puolella istuu Terttu Virtanen (Kataja). Kuva on otettu 1960-luvulla.
Kaksi kuvaa sahauksen päättäjäisretkeltä, joka tehtiin 1950-luvulla Hämeenlinnaan ja Tampereelle. Vasemmanpuoleisessa kuvassa ovat Sinisalo (vas.), Viljam Nikkilä, kaapparina työskennellyt Martta Vilonen, seuraava henkilö tunnistamatta, asettajana työskennellyt Alpo Majanto, Alma Virtanen ja merkkaajana työskennellyt Laine. Yksi retken kohteista Hattelmalan harju, jossa kuva on otettu.
Kolme kuvaa sahauksen päättäjäisretkeltä. Oikeanpuoleisen, Vierumäen urheiluopistolla otetun kuvan eturivissä Sorgi Martin (vas.), jonka edessä oleva tyttö tunnistamatta, Terttu Kataja, Esko Toivonen ja Tero Bäckman. Kuvassa myös Martta Vilonen, Alma Virtanen, Esko Ekman, Asko Perttilä, Alpo Majanto (takarivi vas.), Yrjö Honkanenm, Sakari Martin ja Vilho Perttilä. Retki tehtiin 1960-luvulla ja se suuntautui Mikkeliin, Savonlinnaan ja Punkaharjulle.
Mikkeliin, Savonlinnaan ja Punkaharjulle suuntautuneella sahauksen päättäjäisretkellä otettiin ryhmäkuva, jossa poseeraavat Vilho Salin (vas.), Ritva Perttilä (os. Hellström), Martti Vilonen, Risto Piirola, Sakari Martin, Majanto, seuraava henkilö tunnistamatta, Alma Virtanen ja Kalle Tamminen.
juhlat
Sahauksen päättäjäisjuhlat Naarkoskella 1950-luvun alussa. Kuva on otettu niin sanotun mamman talon edustalla. Talossa asuivat Viljam ja Matilda (Tilda) Nikkilä. Juhliin osallistui sekä Naarkosken Sahan että Mäntsälän Sahan henkilökuntaa. Takarivissä ovat Ismo Virros (Virtanen) (vas.), Jaarli Vilonen, Kalle Tamminen, Jaakko Alen, tunnistamatta, tunnistamatta, Viljo Vesa ja Vilho Perttilä. Eturivissä Impi Perttilä (vas.), Aili Laine, silmälasipäinen mies tunnistamatta, nainen tunnistamatta, Ritva Hellström (Perttilä), Beda Vesa, Kerttu Vesa, jonka sylissä on Terhi Nikkilä, Toini Nikkilä, jonka takana ovat Lyyli Majanto ja Alpo Majanto, Toinin vieressä oleva lapsi on Tuire Nikkilä. Viljam Nikkilä on vaaleapaitainen mies kuvan oikeassa reunassa (kolmas oik.). Nikkilän takana Veikko Siirinen Mäntsälästä. Edessä olevat henkilöt ovat Mäntsälän Sahan työntekijöitä. Kuvan yläosassa oikealla seisovat Terttu Virtanen (Kataja) (vas.), Irja Perttilä, Juha Perttilä, Asko Perttilä ja Jalmari Vesa.
yrittäjät
ihmiset
henkilövalokuvaus
1930-luvun alussa otettu kihlakuva esittää Impi ja Vilho Perttilää. Impi oli Matilda ja Viljam Nikkilän tytär ja Vilho Selma ja Oskari Perttilän poika. Naarkosken saha, mylly ja sähkövoimalaitos siirtyivät Vilho ja Impi Perttilän omistukseen vuonna 1940 tehdyllä kaupalla. Appiukko Viljam keskittyi sen jälkeen sähkölaitokseen ja vävy Vilho sahoihin.
perhe
leikkimökki
Kaksi Naarkoskella Perttilän pihapiirissä otettua valokuvaa. Leikkimökin edessä otetussa kuvassa ovat Jalmari, Kerttu ja Beda Vesa sekä Toini Hänninen (os. Salin) (oik.). Kuva on otettu joen länsipuolella. Oikeanpuoleisessa kuvassa, joka on otettu itäpuolella jokea, on Vilho Perttilä poikiensa Juhan (vas.) ja Askon kanssa.