henkilöt
kirjailijat
sukulaiset
perheet
Marttinen, Paavo
Marttinen, Lyyli
Marttinen, Terttu
Haanpää, Aili
Haanpää, Elsa
Haanpää, Pentti
Piippola, Leskelä
Lyyli, Terttu ja Paavo Marttinen ja Pentti, Aili ja Elsa Haanpää juhannuksena 1947.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
ihmiset
ryhmät
vaatteet
Juhannuskahvit Kylä-Arvilassa 1924. Seurueesta tunnistettu eturivistä oikealta Selma Peltonen (Arrenius), toinen Hilja Riihimäki (Kaiku), neljäs Anja Peltonen (Heikkilä, viides Hanna Arvila. Takarivistä oikealta Suoma Peltonen (Hyrylä), Laura Arvila ja Maria Aalto (Mattson).
Juhla-Multiset : Multilift Oy 50 vuotta 21.10.1999
Varsinais-Suomi
Raisio
autolava
yrityshistoriikit
metalliteollisuus
Multilift Oy
Juhla-opas Kansallismielisen nuorisoliiton vuosikokoukseen ja kesä-juhlaan 11.–14.VI.1909
nuorisojärjestöt
1909
Hämeenlinna
juhlat
oppaat
Kansallismielinen nuorisoliitto oli Suomalaisen puolueen (vanhasuomalaiset, suomettarelaiset) yhteydessä toiminut nuorisojärjestö. Suomalainen puolue oli yksi Suomen autonomian ajan puolueista ja vuonna 1918 perustetun Kansallisen Kokoomuksen edeltäjä. Kansallismielinen nuorisoliitto järjesti kesällä 1909 vuosikokouksensa ja kesäjuhlansa Hämeenlinnassa. Juhlien opaskirja sisältää juhlaohjelman ja poliittisten kirjoitusten ohella katsauksen Hämeenlinnan historiaan. Oppaassa esitellään myös vierailijoille tarjottavia palveluja hintatietoineen. Kirjasen lopussa on paikallisten liikkeiden ja yritysten mainoksia ja ilmoituksia.
Julkaistu kirjana: Kansallismielinen Nuorisoliitto, 1909.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Juhlalehti = Festskrift : Turun kuuromykkäinkoulun 50 vuotisen muistojuhlan johdosta : 20.1.1910 = Med anledning af Åbo dövstumskolas minnesfest
Turku
kuurot
kuulovammaiset
koulut
Turun Kuuromykkäinkoulu
Åbo
döva
hörelseskadade
skolor
Åbo dövstumskola
Nimitys suomen ja ruotsin kielellä. Sisältää molemmankielisiä kirjoituksia. Suomen aistivialliskoulujen lehti n:o 1. 1910.
Joensuu
liikenne
matkaliput
junat
rautatiet
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
ruoka
ruokalistat
ravintolat
alkoholi
Juhlanäyttely Orimattilan emäntäkoulussa 1919
Orimattilan emäntäkoulu
näyttelyt
1910-luku
Orimattilan kaupunginkirjasto
Juhlaopas : Vakka-Suomen XIV laulu-, soitto- ja urheilujuhlassa Mietoisissa heinäk. 3, 4 ja 5 p:nä 1931
kulttuuritapahtumat
yleisötilaisuudet
liikuntatapahtumat
musiikkijuhlat
käsiohjelmat
Juhlaopas Varsinais-Suomen laulujuhliin Laitilassa lauantaina ja sunnuntaina kesäkuun 26-27 p:nä 1948
Laitila
laulujuhlat
nuorisoseurat
Varsinais-Suomen nuorisoseuran Keskusseura
tapahtumat
runot
järjestöt
Lotta Swärd
Juhlaruno Joensuun Suojeluskunta-piirin ja Lotta Swärd -paikallisosaston 10-vuotisjuhlaan. Lotta Svärd (ruots. svärd = miekka) oli suomalainen naisten vapaaehtoisuuteen pohjautuva maanpuolustustyön tukijärjestö. Se toimi vuosina 1920—1944. Järjestö perustettiin tukemaan suojeluskuntia.
Pakarinen, Eino
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 39: MAANPUOLUSTUS
Joensuun Raittiusyhdistys Wesa
raittius
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Engelberg, Rafael
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Pohjois-Karjalan kirjapaino Oy.
Juhlaruno : Raittiuskokous 1913 : Soi, kantele
Könönen, Teppo
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6 PÄIHDEPOLITIIKKA
Joensuun kirjapaino O.Y.
Juhlaruno Helsingin suomalaisen tyttökoulun rakennuksen vihkiäisissä : syyskuun 27 p:nä 1884
tilapäisrunot tyttökoulut Helsingin suomalainen tyttökoulu 1880-luku
Godenhjelm, B. Fr.
Helsingin kaupunginkirjasto
Juhlaruno Kuopion laulu- ja soittojuhlassa 1891
juhlarunot
Kasimir Leinon juhlaruno Kuopion laulu- ja soittojuhlaan 1891.
Leino, Kasimir
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Juhlaruno Uudenkaupungin rauhan 100-vuotispäivänä
Uusikaupunki
rauhansopimukset
Uudenkaupungin rauha 1721
isoviha
Aejmelaeus, Johannes
Winter, Helmer
Juhlaruno Vaasan laulu- ja soittojuhlassa 1894
Kasimir Leinon juhlaruno Vaasan laulu- ja soittojuhlille 18-21.6.1894.
valokuvat
rakennukset
Lapinlahti
Honkaniemi
Ollikainen, Klaes
Ollikainen, Hanna
Juhat Honkaniemessä Lapinlahden Ollikkalan kylässä. Kuva on otettu Honkaniemen päärakennuksen edessä arviolta 1920-1930-luvulla. Eturivissä istuu kolmantena oikealta talon isäntä Klaes Ollikainen. Hänen vieressään ensimmäisenä oikealta emäntä Hanna Ollikainen ja heidän välissään isännän polvella istuu todennäköisesti heidän tyttärensä. Aineiston luovuttaja: Pertti Ollikainen
Lapinlahden kunnankirjasto
Keuruun kaupunginkirjasto
Keitele
1970-luku
Paananen, Wellamo
Juhlayleisöä loppiaisena 1972. Kirkonkylän ala-aste.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Juhlien jälkijuorut : Saapuuko keisari uudestaan
paikallishistoriat : Mäntsälä
pidot : Keisarin Kalaasit
historia : Autonomian aika : 1809
artikkelit (julkaisut)
Viikko-Uutisissa 10.4.1987 julkaistu pikku-uutinen Keisarin Kalaaseista.
Mäntsälän kunnankirjasto
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 12.5.1956 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
juhlavaatteet
Arvo Mäkelä (vas.), Juho Ahola ja Toivo Sihlman. Miehet ovat vaatteista päätellen jossain juhlatilaisuudessa.
Pukkilan kunnankirjasto
soittajat
soittimet
Juho Fredrik Paananen soittaa viisikielistä virsikköä.
tiiliteollisuus
tegelindustri
puunjalostusteollisuus
träförädlingsindustri
sahateollisuus
sågindustri
Vedenoja
Laihia
Laihela
Vaasa
Vasa
1800-luku
1800-talet
1900-luku
1900-talet
Koulukatu
Skolhusgatan
yritykset
företag
yrittäjät
företagare
Juho Myntti, rakennusurakoitsija vuodesta 1879. Tehdas Laihian Vedenojalla. Rakennuskonttori Koulukadulla. Byggnadsentreprenör från 1879. Vedenoja tegelbruk i Laihela socken. Byggnadskontoret vid Skol(hus)gatan.
Suomen kauppa, meriliike ja teollisuus
Finlands handel, sjöfart och industri
fin
swe
Juho Niskanen : eloonjäänyt Titanicin uhri
Taipale, Erja
henkilökuvat
1960-luku
Juho Stranius 80v. Harrastuksena puukäsityöt. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 31.10.1969.
Juho Utriainen, Vihola. Kuvaaja ei tiedossa.
Ivalo, Santeri
Kirjastot.fi
Nousiainen
1990-luku
Sainio, Jukka
Jukka Sainion (1947-2021) harrastuksiin kuului historialliset tutkimukset. Kuvassa hän on paikalla, josta löydettiin rautakautista keramiikkaa Kirkonpiirin koulun lähistöltä.
Tiihonen, Paavo
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Jukka Virtanen Vehmassalmen tanssipaviljongilla
Vehmaa
seuratanssit
tanssilavat
viihdemusiikki
Jukka Virtanen Vehmassalmen lavalla sunnuntaina 25.8. 1963. "Eemelin saunailta".
Saarinen, Kari
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 20. toimivuodelta 1932
Nurmes
osuustoiminta
osuusliikkeet
toimintakertomukset
Jukolan osuuskauppa
Nurmeksessa Jukolan osuuskaupan juuret ovat osuustoimintaliikkeessä. Osuuskaupan ensimmäiset säännöt hyväksyttiin ja kuvernöörin vahvistus niille saatiin 25.11.1909. Kauppatoiminta sai myös alkunsa. Meijerin osuuskunnan kokouksessa 20.2.1912 tehtiin päätös, että Nurmeksen meijerin omistamissa tiloissa Koistisen kauppatalossa alettiin myydä osuustoimintalain puitteissa maamiehen tarvikkeita. Jukolan osuuskauppa osti meijeriltä liikkeensä päämyymälänä ja konttorina olleen rakennuksen maa-alueineen 25.11.1916. Lähde: Tikka, Vilho: Jukolan Osuuskauppa 100. 2013.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.405 JUK
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 21. toimivuodelta 1933
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 22. toimintavuodelta 1934
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 23. toimivuodelta 1935
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 25. toimivuodelta 1937
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 26. toimivuodelta 1938
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus kahdenneltatoista toimivuodelta 1924
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus yhdeksänneltätoista toimivuodelta 1931
Julia Kyreniuksen kirje tyttärelleen Olgalle 31.1.1890
kirjeet
brev
Kyrenius, Olga
1890
Julie Kyrenius kirjoittaa tammikuussa 1890 tyttärelleen Olgalle, Eino Leinon tädille. Olga huolehti usein varsinkin Lönnbohmien perheen nuorimmista pojista Artturista ja Einosta. Poikien isä, maanmittari Anders Lönnbohm, oli kuollut kaksi viikkoa aiemmin. Kirjeessä mainittu Emeli on Eino Leinon äiti Emilia (o.s. Kyrenius), ja Hilda ja Elin Leinon isosiskoja; Eugen on Lönnbohmin lasten serkku (Olgan veljenpoika). Syksyllä 12-vuotias Eino Leino aloittaa opinnot Hämeenlinnan lyseossa. – Lönnbohmien perheelle rakas Olga-täti kuoli vuonna 1913 vieraillessaan Maalahdessa Artturin luona. --- Raisio den 31 januari 1890 Älskade Olga! Tack så Mycket för dit sista brev jag fick det just Pauls dagen då var här mycket främman, samma dag hade vi läst på Tidningarna om Lönnbohms död, ungefär en väcka föredes så skref Elin till Hilda att Fadren var mycket siuk aldeles utan hopp, dä va skrivit den 14 de då hade han bara såvit, också skref hon att Emeli var också mycket siuk i styngn måtte hon nu helst till friskna hon som är så svag och klen så är jag red att hon också dukar under af bara sorg, vist hade han ju kunna leva ennu många år för att få sina yngsta gossar uppfostrade nu vad skall göra när döden kommer så skonar den ingen, nog har ju mången blivi i semre omstendiheter med flere små barn å skulder dertill, visserligen är det svårt men det är ju sådant som ej kan hjelpas man måste trösta sig med det hur var det när din far dog vad hade vi Två toma hender, jag fick gå och sy hos Eriksons för 10 kopek om dagen intet va det för ljusa tider det heller, jag inser det visst att det är sorligt att han skulle dö, men det är ju värdens gong hans tid var väl nu kommen mest är den stackars Olga att beklaga som ej har livnära sig på någåt sätt får nu Emeli leva så får hon ju pension att kosta på di tvenne gossana di andra sörier nog för sig det är ju gu nåd med dem mera Elin tycktes nu vara aldeles utom sig, mot mig är hon väl alt ennu grå merkte jag nog men sak samma; här leva vi som för Ida kom hem från kuopio der hon va att jula Emma är i joensu hos sin syster for ren före jul dit Nu skall hon gå i syskola för att lära sig sy kläder efter måt så vad är det nu för en Nöd när puts makerskan är hemma väver moderna tyger och syr sedan, jag är bara med mina stickningar jag sticka till Kuopio åt Helli ett täcke som innehöll 195 lappar och ett barntäcke af 30 lappar summa 225 28 mark fick jag för dem, garnet var Naturligtvis deras egit, som månas sticka på dem, Nu skulle Emma Nyman också villa ha ett sådant men hon har ej peningar så att det lär väl bli inte is jag sticka af mina egna[...] det nu holler jag på att sticka åt Eugen Bommolsstrumpor till färdigt när han blir ofiser sitt par [?] par har jag färdiga, ylle strumpor borde jag ju också få åt honom men då det hinner ju ennu, tills des är ju ennu över två år, åt Eder borde jag ju också sticka för han lär väl också behöva när han kommer bort hemifrån hvart må han nu hamna till. Hfors heller till Riga, i sommar slutar han sin skola i Reval så skref ju Calle när du skriver till Emili så helsa henne rett hjertligt af mig och säg att jag beklagar och deltager i hennes stora sorg, måtte vår herre ge henne styrka att bära den, och måtte hon bli frisk å få leva för sina barn Nu ej vidare för denna gongän Många tusende helsningar af alla våra men mest af din gamla Mutter Julie
Kyrenius, Julia
asevelvollisuus
kutsunnat
kansalaissota
ensimmäinen maailmansota
sortovuodet
kokoontumisvapaus
lait
Toinen sortokausi oli Suomen historiassa sortokausiksi kutsutun ajanjakson jälkimmäinen vaihe vuosina 1908–1917. Venäjä pyrki silloin merkittävästi kaventamaan Suomen autonomiaa: Suomea hallittiin entistä enemmän Venäjän ministerineuvoston kautta. Keisari Nikolai II vahvisti 24.8.1911 Venäjän ministerineuvoston päätöksen Kivennavan ja Uudenkirkon kuntien siirtämisestä Suomesta Venäjän Pietarin kuvernementtiin. Eräänä perusteena oli pitäjien runsas venäläinen huvila-asutus. Päätöksen toteutus kuitenkin viivästyi protestien takia ja se hautautui lopullisesti ensimmäisen maailmansodan puhjettua. kaupungissa reagoitiin asiaan kuitenkin nopeasti, sillä 10.9.1911 järjestettiin kansalaiskokous asian tiimoilta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Painokuvat
Julius Siik- Karstulan ensimmäinen levylaulaja
Ihantola, Olli
kirjakaupat
luettelot
kustantajat
kirjallisuus
Kannessa leima: Frenckellska Bokhanden Åbo. Luettelossa sekä suomen- että ruotsinkielisiä kirjoja.
Akateeminen kirjakauppa
joululehdet
raittiusseurat
jultidningar
nykterhetsföreningar
1912
Jullyktan 1912 Innehåll: I Julekväll, dikt Birger Ström Den ropande rösten i öknen, Peter Rosegger Vinter, dikt Jacob Tegengren Julklockan, dikt Yngve Inför rätta, Juhani Aho Dröm!, dikt Spt. Vilhelm von Schwerin, K. Vinteridrott, dikt Frithiof Holmgren En moders känslor Jul och barn, R. I. En julnatt på lokomotivet, dikt Ernst Högman Krogen tog henne, J. L. Saxon En hemkomst, Jacob Hilditch Min sista resa från Gråhara, P. E. Ohls Jullyktans pristävlan
Wasa Absoluta Nykterhetsförening
1915
Från Wasa Absoluta Nykterhetsförening Innehåll: Några gamla julseder från svenska Sydösterbotten, Jacob Tegengren Jultankar Barmhärtighet av Hjalmar Vernberg Vinterkväll, Joel Rundt En julbertättelse från 1860-talet eller då kyrkvärden skulle stöpa julljusen, Senex Medaljongen, K. G. Rosenberg Kyrkhet och renskillning, ett par Lapplandsbilder av Einar Spjut Vem vill bli lycklig? Ett brev till alla gossar och flickor, vilka läsa denna tidning, Alli Trygg-Helenius Om julen i forna tider i Kimito av Oskar Jansson Några åländska kyrkor Vändpunkten, Vic. Systern och den frivillige, Saxon Nyår after Vilh. Annér År, som sjunker i natten, Aina Lagus Vilka äro dessa? Jullyktans Pristävlan
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2002
Laitila, Simo
Jumalan Lasten Jokapäiwäinen edeskäyminen Armo-Istuimen tygö
hartauskirjat
historia
uskonto
andaktsböcker
religion
1700-luku
1700-talet
Jumalan Lasten Jokapäiwäinen edeskäyminen Armo-Istuimen tygö, eli walitut Aamu- ja ehto-Rukouxet, jokapäiwäxi wijkosa ; Nijlle hyödytyxexi, kuin Jumalata Hengesä ja Totudesa rukoilla tahtowat. Jotka ensin Juutin kielesä kokoonpannut on P. Hersleb, Pispa Selandin Hippakunnasa, Ja nyt Ruotsin Kielestä Suomexi käätyt. Wasasa, 1779. Prändätty Georg Wilhelm Londicerildä, Kuningall. Privil. Kirjanpräntäjäldä
Londicer, Georg Wilhelm (kirjapaino, Vaasa, 1776-1804)
Jumalanpalwelus Kreikkalais-Venäläisessä kirkossa 1884
ortodoksinen kirkko
ortodoksisuus
pääsiäinen
jumalanpalvelus
Jumalanpalwelus Kreikkalais-Venäläisessä kirkossa Pääsiäis-Sunnuntaina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 28.2 JUM
Ekmanin perillisten kirjapaino
Junaliikenteemme kulta-ajat 1960-luvulla
Oinonen, Lauri