Asunto-olosuhteet Hämeenlinnan kaupungissa v. 1908
asuminen
asunnot
1900-luku (vuosikymmen)
Hämeenlinna
Asumisen ahtaus ja asuntojen huono kunto oli yleistä varsinkin alemmissa sosiaaliryhmissä vielä 1900-luvun alkupuolella niin Hämeenlinnassa kuin muissakin kaupungeissa. Pienimmissä, vain yhden huoneen käsittävissä asunnoissa asui keskimäärin 2,8 ihmistä. Kaupunginlääkäri Viktor Manner selvittää tässä teoksessa Hämeenlinnan vuoden 1908 asumisoloja monenlaisten tilastojen avulla. Tilastojen perusteella hän toteaa asuntojen olevan ylimalkaan hyvin pieniä ja perin puutteellisia, "mikäli taloudenpitoon tarvittaviin ja yleensä vaadittaviin mukavuuksiin tulee." Asuinolojen tarkastaminen kuului kaupungin terveyshoitolautakunnan tehtäviin, kunnes vuonna 1931 Hämeenlinnaan perustettiin erityinen asuntotarkastajan toimi.
Manner, Viktor
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Vähäisen kulkutaudeista Hämeenlinnan kaupungissa kuluneen vuosisadan aikana
sairaanhoito
1800-luku
isorokko
kolera
kuolleisuus
lavantauti
punatauti
sairaalat
tartuntataudit
terveydenhoito
Viktor Manner toimi Hämeenlinnan kaupunginlääkärinä vuosina 1899–1913. Manner oli myös uudistusmielinen kunnallismies, jolla oli suuri vaikutus esim. kaupungin vesijohtolaitoksen perustamiseen. Tässä artikkelissa Manner selvittelee mm. tilastojen avulla kulkutautien aikaansaamaa tuhoa 1800-luvun Hämeenlinnassa. Kaupungin huonot hygieniaolot, mm. liian tiivis rakentaminen, karjan jätösten leviäminen asuintonteilla, soinen ympäristö ja lietteiset rannat edesauttoivat tarttuvien tautien leviämistä kaupungin asukkaiden keskuudessa. Vuoden 1831 tulipalon jälkeen kaupungissa levisivät punatauti, lavantauti ja isorokko. Pahin koleraepidemia koettiin vuonna 1853, jolloin 6,4 prosenttia kaupunkilaisista kuoli. Lavantauti puolestaan surmasi suuren joukon hämeenlinnalaisia 1860-luvun katovuosien aikana. Pahimpina tautiaikoina kaupunkiin perustettiin tilapäisiä kulkutautisairaaloita sairaiden hoitamiseksi ja tautien enemmän leviämisen estämiseksi.
Julkaistu painettuna: Kaikuja Hämeestä VII : Hämäläinen osakunta. - Helsinki : Kirjapaino-osakeyhtiö Sana, 1908.
Terveys- ja sairashoidolliset olot Hämeenlinnan kaupungissa
terveydenhuolto
tilastot
väestötilastot
kuolemansyyt
taudit
elintarvikehygienia
elintarvikevalvonta
saunat
apteekit
lääkärit
sairaanhoitajat
kätilöt
käsityöläiset
ammattientarkastus
Kaupunginlääkäri Viktor Manner (1864–1936) selvitti vuonna 1909 Hämeenlinnan kaupungin terveydenhoidon tilannetta kaupungissa pidettävää Suomen terveydenhoitoyhdistyksen kokousta varten. Vaikka kokous peruuntuikin, Mannerin selvitys julkaistiin painettuna samana vuonna. Ajankohtaisia asioita kaupungin terveydenhuollossa tuolloin olivat vesijohto- ja viemärityöt sekä kaupunginsairaalan laajennus. Manner esittelee terveyden- ja sairaanhoidon tilanteen historiallista taustaa vasten, esim. väestö- ja kuolleisuustilastoja teoksessa on yli sadan vuoden ajalta. Teoksen liitteenä on terveydenhuoltoon liittyviä virallisia ohjeita, mm. Hämeenlinnan kaupungin terveyshoitosäännöt vuodelta 1903.
Piirteitä terveys- ja sairashoidollisista oloista Hämeenlinnan kaupungissa 19llä vuosisadalla
kulkutaudit
keuhkotauti
tontit
kartat
1780
Kaupunginlääkäri Viktor Manner (1864–1936) esittelee teoksen alussa Hämeenlinnan 1800-luvun väestötilastoja, asukaslukua, avioliittojen määrää sekä syntyvyys- ja kuolleisuustilastoja. Selvitykseen terveys- ja sairashoidollisista oloista kuuluvat kulkutaudit, läänin sairashuone, kaupunginsairaala ja terveyshoitolautakunta sekä kaupungissa toimineet lääkärit, kätilöt ja apteekit. Kirjan liitteenä on luettelo sairaanhoidon edistämiseksi tehdyistä testamenttimääräyksistä ja muista lahjoituksista. Teos sisältää myös terveyden- ja sairaanhoitoa koskevia ohjesääntöjä ja määräyksiä, mm. Hämeenlinnan terveyshoitolautakunnan ohjesäännöt vuodelta 1881. Teoksen liitteenä on vielä Pehr Kjellmanin laatima Hämeenlinnan uuden kaupungin tonttikartta vuodelta 1780.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1902.
Metsätyön luonne, ankaruus ja kannattavuus
metsätyöt
metsurin työ
Haastattelun alussa Esko Mannermaa kuvaa nuoren miehen ensikosketusta savottatöihin ja saapumista savottakämppään jurojen savottajätkien joukkoon. Esko Mannermaa ja Vilho Mansikka-aho keskustelevat metsurin työn raskaudesta ja työmotivaatiosta. Tuottavuutta tarkastellaan lyhyellä tähtäimellä ja työntekijälläkin on usein mielessä vain tilipussi. Tästä on seurauksena metsureiden lyhyt työura, joka päättyy usein jo 40 -vuotiaana. Esko Mannermaan mielestä työssä pitäisi pitää taukoja ja huolehtia muutenkin omasta kunnosta.
Mannermaa, Esko
Mansikka-Aho, Vilho
Solojärvi
sotavangit
vankileirit
savotat
Esko Mannermaa muistelee kuinka hän aloitti metsurin uransa v. 1943 15-vuotiaana poikasena Solojärven metsätyömaalla. Työtehtävänä hänellä oli pääasiassa kuormien anto ja latvusten katkominen. Työmaalle lähdettiin syksyllä ja kotiin palattiin vasta vapun tienoilla. Puiden kaadosta huolehtivat venäläiset sotavangit, jotka tekivät ahneesti töitä ruokansa eteen. Vangit marssitettiin aamulla rivissä yhden vartijan valvomana päivittäiselle työmaalle, joka päättyi kello 15 maissa. Muona oli heikkoa niin metsureilla kuin vangeillakin. Ravintona oli pääasiassa laardikastiketta ja perunaa. Työvälineinä savotalla olivat justeerit. Inarin kunnassa asuvat savottamiehet saivat käyttöönsä työmaalle mennessään ruukin (Metsähallituksen) omistaman hevosen, jonka oli mahdollisuus ostaa itselleen työtä vastaan.
puunkorjuu
mittaus
puunleimaus
metsätyö
Metsurin työ on muuttunut paljon siitä kun kertoja aloitti poikasena metsätyöt. Saksimiehet, jotka hoitivat mittauksen vielä 1950-luvulla ovat jääneet historiaan ja metsurit hoitavat mittamiehen työt itse. Mittaamisessa on otettava huomioon monia asioita ja joskus sattuu virheitä, jos pinoon sattuu vaikkapa liikaa lahopuuta. Mannermaa oli piipahtanut 1970-luvulla myös Ruotsissa paperitehtaalla, mutta todennut ettei työ sovellu metsurin vapaaseen työrytmiin tottuneelle ja vesistöjen ääressä syntyneelle. Niinpä hän palasi takaisin metsurin hommiin. Raitis ilma ja oma vapaus ovat metsurin työn hyviä puolia.
Veskoniemi
Fellman, Jakob
sukuhistoria
suvut
Tarinassa kuvataan Jakob Fellmannin osuutta Mannermaan sukutaustaan ja sitä miten Paadar sukunimi muuttui Mannermaaksi.
Mannermaa: suku
Paadar : suku
herkkyys
Kertojan suvun vallitseva luonteenpiirre on aina ollut herkkyys. Suvun jäsenet ovat olleet sekä herkkiä että lahjakkaita. Varsinkin kaamos ja pimeys ovat aiheuttaneet ahdistusta. Tarinassa kerrotaan, että vanhat ihmiset ovat ennen kuolemaansa maininneet elämänsä tärkeimmäksi asiaksi rakkauden, ei materiaa.
Hoikkaniemi
Koppelon vanha koulu
Ruottukan koulu
Kaaperi
Kyrö, Ville
Hakosalo, Anna-Liisa
Koppelon vanhalla koululla, jota kutsuttiin myös Ruottukan kouluksi oli kova kuri ja järjestys. Monenlaisia tapahtumia sattui, kun lapset asuivat ja opiskelivat samassa rakennuksessa viikkoja, jotkut jopa kuukausia ennenkuin pääsivät käymään kotona. Hoikkaniemen tila oli mainio asuinpaikka lapselle. Heikki Kyrö oli ostanut vanhan kentän Kaaperiksi kutsutulta yksinelävältä mieheltä ja aloittanut asuinpaikan rakennustyöt, jotka Esko Mannermaan isä saattoi loppuun. Kertomuksessa vilahtelee myös kaksi itävaltalaista poikaa, jotka vierailivat Mannermaan kotona.
Mahlatti
Nellim
Nangujärvi
Paksuvuono
Petsamo
Arkangel
Koivula, Matti
Kola, Eelis
Jatkola, Eelis
vangit
venäläiset
saksalaiset
uitto
Saksalaisilla oli Solojärvellä savotta, jolla työskenteli venäläisiä vankeja. Puut uitettiin Mahlatista Paksuvuonoon ja Nellimiin, joissa oli sahalaitokset ja siitä edelleen todennäköisesti Petsamoon asti. Saksalaisilla oli kahdenkannettavat moottorisahat.
Ensimmäiset muistikuvat liittyvät kalaan
Kaamasnuora
Mannermaa, Rauni
Mannermaa, Vilho (Aapo Vilho)
kalastus
nuottakalastus
saaliit
Haastateltava muistelee lapsuuttaan ja lapsuuden perhettään. Ensimmäiset muistikuvat liittyvät kalaan ja kalastukseen. Kalastus on elättänyt haastateltavan lapsuuden perheen ja myös oman perheensä hän on elättänyt kalastuksella.
Vaattovaara, Merja
Paloniemi
Lusmaniemi
Inari
Kuuva, : perhe
Saijets, Uula
espanjantauti
Tarinassa kerrotaan kuinka espanjantauti verotti Inarin väkilukua. Espanjantautiin menehtyi 10 % Inarin asukkaista.
Lappi
Muonio
Rovaniemi
evakot
evakuointi
Tarina kertoo evakkomatkasta Inarista Rovaniemen kautta Muonioon, evakkoajasta Muoniossa sekä kotiinpaluusta.
Inarijärvi
Petäjäsaari
Jääsaarensalmi
Moossinanpää
Kyrö, Pekka
Mannermaa, Sulo
Ruotsalainen, (Ruottala) Hilda
Vilho Mannermaa kertoo kuinka hän sai poikasena kokea Inarijärvellä unohtumattomia kalastuskokemuksia kavereidensa kanssa. Kotijärvi toimi kylän poikien leikkipaikkana. Taimenet ja hauet näyttivät poikasten silmissä suuren suurilta ja eräskin taimen hyppäsi vedestä veneeseen pyytämättä. Kalajuttuja jättiläishauesta ja muista veden eläjistä Vilho on muistellut myös matkailijaryhmille.
Mikkolan Heikun ja Karisaaren Vihtorin hauet
Petäjäsaaren vuopaja
Mikkola, Heikki (Heikku) Rudolf
Karisaari, Vihtori
vetouistelu
Mikkolan Heikku sai aikoinaan niin suuren hauen, että hän tuli sitä Veskoniemeen näyttämään. Samalla hän oli kertonut kamppailusta kalan kanssa. Hauenpyytäjän herkkua olivat pää, suolet ja maksa. Samoin Karisaaren Vihtori sai tarpomalla suuren hauen, suolasi sen ja myi Inariin Nykäsen kauppaan.
Koppelon koulu
Ruottukka
Paskaniemi
Helli
koulunkäynti
Haastateltava muistelee koulunkäyntiä Koppelon vanhalla koululla. Koulu sijaitsee Koppelon ja Veskoniemen kylien puolivälissä. Opettaja Hakosalo oli innostunut työstään ja piti koululaisille myös iltalinjaa, jossa paranneltiin opittuja tietoja ja taitoja. Hakosalo oli koulun pitkäaikainen opettaja.
Kolttasaamelaiset siirtyvät Sevettijärvelle asumaan
Sevettijärvi
Nykänen, Juho
kolttasaamelaiset
siirtoväki
asutustoiminta
Kolttien tullessa Sevettijärvelle siellä ei ollut juuri mitään, eivätkä he tienneet minkälaiseen paikkaan heitä oltiin kuljettamassa. Sevettijärvellä oli kuitenkin hyvät mahdollisuudet kalastukseen ja poronhoitoon. Kuljetukset tehtiin autoilla avolavakuljetuksina, ihmiset ja tärkeät kotieläimet samoilla kuljetuksilla.
Kolttasaamelaisten asuttaminen Sevettijärvelle
rakentaminen
koulut
elintarvikehuolto
Kolttasaamelaiset asutettiin Sevettijärvelle 1940-luvun lopulla. Heille rakennettiin sinne pienehköt asunnot. Myöhemmin rakennettin koulu. Elintarvikkeet kuljetettiin muualta, niitä saattoi hankkia myös Norjan puolelta Näätämöstä.
Kultalahti
Paavo, von Pandy
ranskalaiset
suomalaiset
juomatavat
hiihtoretket
turistit
kasvinviljely
kulttuurierot
Tarina kertoo ranskalaisten hiihtoturistien vierailusta Paavo von Pandyn luona Kultalahdessa.
Talvisodan ajan tapahtumia Koppelossa ja Veskoniemessä
Koppelo
Vesko, Jussi
Suikki, Juho (Jussi)
Kyrö, Juho
talvisota
Talvisodan alkaessa ensimmäisiä pommeja pudotettiin mm. Koppeloon ja Veskoniemeen. Niitä osui evakkotavaroihin ja Suikki Jussin lehmänlihoihin. Veskoniemessä Vesko Jussi närkästyi pomminpudottajille ja päätti lähteä sotaa pakoon evakkoon.
Kiviniemi, Mikko Mikonpoika (Pikkumikki, Mikki)
taikatemput
Pikku-Mikkillä oli erikoisia lahjoja. Hän osasi matkia elikoita ja ihmisiä, ja muuttua jopa kerrottavansa näköiseksi. Lisäksi hän hämmästytti ihmisiä silmänkääntö- ja taikatempuilla. Kerran Pikku-Mikki yritti ostaa luotolla kauppias Pekan-Juhanilta tavaraa. Kauppias ilmoitti, ettei hän myy luotolla, eikä vaihtotavaralla. Hetken päästä Pikku-Mikki ojensi kauppiaalle setelin ja niin kaupat tehtiin. Jonkun ajan kuluttua Pikku-Mikki palasi takaisin kauppiaan luo ja sanoi maksavansa edelliskerralla ostamansa tavarat. Kauppias totesi, että sinähän olet jo maksanut ostoksesi. Seteliä ruvettiin hakemaan kauppiaan rahakirstusta ja setelin sijasta löytyikin allakanlehti, jota kauppias oli luullut kaupantekohetkellä aidoksi rahaksi.
Ruotsalainen, Pasi
Tarmo Mannin muistelmia ja mietteitä kasetilta : siviilisaationi on Lannelta minuuteni Kalmarista
Manni, Tarmo
näyttelijät
muistelmat
Keuruun kaupunginkirjasto
maanviljely
satovahingot
sääilmiöt
tuhoeläimet
Manninen, A.
Mäntsälän kunnankirjasto
Kangasniemi
historia
paikallishistoriat
seurakuntahistoriat
Kangasniemen historia osa 1 sisältää paikkakunnan historiaa aina 1860-luvun lopulle saakka.
Manninen, Antero
Kangasniemen seurakunta
Kangasniemen historia osa 2 sisältää paikkakunnan historiaa 1860-1910.
Kangasniemen kunta
Dokumenttielokuvat Hankasalmi 2010-luku
Hankasalmelaisia kuvia on yhteisödokumentti, joka kuvaa Hankasalmen luontoa, nähtävyyksiä, ihmisiä ja elämää. Elokuvan tilaaja on Hankasalmen kunta. Elokuvan on toteuttanut hankasalmelaisista koottu työryhmä elokuva-alan opiskelija Eeva-Maija Mannisen johdolla. Musiikin elokuvaan on säveltänyt hankasalmelaislähtöinen muusikko Markus Penttinen. Hankasalmelaisia kuvia -dokumenttielokuva kuuluu Suomi 100-juhlavuoden kokonaisuuteen ja sitä on rahoitettu Suomi 100-aluetuella. Dokumentti ensiesitettiin Hankasalmen kunnan itsenäisyyspäivän juhlassa 6.12.2017.
Manninen, Eeva-Maija
Ikonen, Antti
Laihonen, Miikka
Penttinen, Markus
Hankasalmen kunta, kunnan kulttuuripalvelut
Huuskonen, Tanja
Hänninen, Hannu
Hämäläinen-Laitinen, Heidi
Laitinen, Erkki
Leskelä, Eeva-Liisa
Leskelä, Ilkka
Leskelä, Ilmari
Leskelä, Vilho
Mustonen, Jukka
Pietiläinen, Timo
Pietiläinen, Riikka
Rissanen, Terttu
Rossi, Pekka
Turpeinen, Jukka
Herra Hirvi kesälaitumilla : Mäntsälän kunnankirjaston kirjoituskilpailu alakoululaisille kesällä 2011
kirjastot : Mäntsälä
kirjoituskilpailut
lukeminen : kokemukset
lukudiplomit : Herra Hirvi
kirjoittaminen : luova kirjoittaminen : lapset
lukukokemukset
Mäntsälän kirjaston kesällä 2011 järjestämän lasten kirjoituskilpailun sato. Kilpailun aiheena oli ”Millainen on hyvä kirja?”, ja kysymykseen vastasi kokonaista 85 osallistujaa. Kirjoittajat lähestyivät aihetta niin lukijan kuin tekijänkin näkökulmasta.
Manninen, Riitta, toim.
Sillanpää, Leila, toim.
Loivamaa, Ismo, toim.
Köyliö
Kirja esittelee Köyliön vanhoja taloja kuvineen
Männistö, Sami
Porin kaupunginkirjasto
Ojala, Jaakko
porin murre
murrekirjallisuus
pakinat
Satakunnan Kansa -lehdessä 24.1.1954 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Satakunnan Kansa -lehdessä 9.5.1954 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 16.5.1954 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 28.8.1954 julkaistu murrepakina.
murre
Porin murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 10.10.1954 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 6.3.1955 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 22.2.1956 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 12.5.1956 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä29.6.1956 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 4.8.1956 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 22.10.1956 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 2.12.1956 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 12.12.1956 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 21.12.1956 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 8.1.1957 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 13.1.1957 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 27.1.1957 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 2.2.1957 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 6.2.1957 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 12.5.1957 julkaistu murrepakina.
Satakunnan Kansa -lehdessä 22.5.1957 julkaistu murrepakina.