Keitele
valokuvat
lehmät
Paananen, Wellamo
Seppälän isäntäväki Kalevi ja Elsa Saastamoinen hoidokkeineen. Vuosiluku tuntematon.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
henkilökuvat
Kalevi Saastamoinen. Vuosiluku tuntematon.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 15.1.1962 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Kalkkunakukko ja emäntä Anna Myyryläinen
1960-luku
Kalkkunakukko Pekka ja emäntä Anna Myyryläinen Viitasuolla. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.4.1967.
kalkkunat
1970-luku
Keiteleen kirkonkylässa kuorma-autoilija Reino Koskisella 10 kalkkunaa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 16.10.1975.
henkilöt
kirjailijat
sukulaiset
Tinkala, Mikko
Haanpää, Kalle
Oulu
Kalle Haanpää ja Mikko Tinkala 1960-luvulla Oulussa.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Kalle Haanpää, Mikko Tinkala ja Paavo Marttinen
Marttinen, Paavo
Oulu, Tuira
Kalle Haanpää, Mikko Tinkala ja Paavo Marttinen Oulussa Merikosken padolla 1960-luvulla.
Hankonen, Kalle
Pyhäntä, Lamujärvi
Kalle Hankonen soutamassa Pentin Haanpään veneellä. Kuva on Pentti Haanpään seuran kokouksesta vuonna 1957.
enot
Keckman, Kalle
Kalle Keckman ja Pentti Haanpään sisarukset puolisoineen
Haanpää, Pentti
Haanpää, Aili
Piippola, Leskelä
Kalle Keckman ja Pentti Haanpään sisarukset puolisoineen vuoona 1954.
Kalle Keckman, Aili, Pentti ja Elsa Haanpää
perheet
Haanpää, Elsa
Leskelä
Mikko, Aili, Pentti ja Elsa Haanpää sekä Kalle Keckman Piippolan Leskelässä vuonna 1954. Kalle Keckman oli Pentti Haanpään eno.
rakennukset
Haapavesi
Kalle Keckmanin talo Haapavedellä. Kalle Keckman oli Pentti Haanpään eno.
Kalle Lintula - Unohduksiin jäänyt taidemaalari
Lintula, Kalle
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1993
Hovi, Mirja
Jaakola, Keijo
käsityöt
Kalle Niskanen, Orimäen Kalle on vuoleskellut kymmeniä puuhevosia kuin Vaahteranmäen Eemeli konsanaan. Kuva Toini Niskanen. Vuosiluku ei tiedossa.
aitat
1840-luku
Kallioharju. Keitele, Hamula. Aittarakennukset ajoittuvat 1840-luvulle.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
Kallion Haippo : tammelalainen torppa Someron museossa
Varsinais-Suomi
Somero
rakennusperinne
torpat
Eripainos: Lounais-Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistyksen vuosikirja 39, 1970.
Horila, Tapio
Raisio
1930-luku
teollisuus
teollisuusyritykset
Raision vanhin yhä toiminnassa oleva teollisuusyritys Kallion konepaja vaikutti asemanseudulla vuodesta 1922 vuoteen 1962. Kuva on 1930-luvulta.
rakennuspiirustus
arkkitehtuuri
jugend
asuinrakennukset
hallintorakennukset
kunnantalot
pankit
Kalvolan säästöpankki
Kalvolan kunnantalo
Iittalan taidetalo
Taidekeskus Kettuki
Hämeenlinna
Kalvola
1909
1910-luku
Arkkitehti Lars Sonck suunnitteli Iittalan lasitehtaan johtajalle Claes Norstedtille Kalvolan kirkonkylään asuintalon, joka valmistui vuonna 1910. Komean kaksikerroksisen kansallisromanttisen jugendtalon materiaalina käytettiin mm. paikallista graniittia. Rakennuksen kellariin on piirretty mm. leivintupa, pyykkitupa, valokuvauslaboratorio ja -pimiö. Claes Norstedt toimi lasitehtaan johtajana vuosina 1896–1917. Vuonna 1922 talon osti Kalvolan kunta, ja siitä alkaen talo palveli Kalvolan kunnantalona. Ilmeisesti Kalvolan odotettiin kasvavan nopeasti, sillä aluksi suuressa kunnantalossa oli vakinainen työhuone vain kunnankirjurilla. Talossa oli 1950-luvulle asti myös pankkitoimintaa. Pääosaa rakennuksesta hallinnoi kuitenkin Kalvolan kunta vuoteen 2009 asti, jolloin Kalvola liittyi Hämeenlinnaan. Tämän jälkeen kaikki entiset toimijat ovat siirtyivät pois rakennuksesta. Entinen kunnantalo on nykyään tyhjillään. Sen tulevasta käytöstä ei ole vielä tietoa.
Sonck, Lars
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
liikerakennukset
Kämärin talo oli ehkä erikoisin jugendarkkitehti Henrik Reinhold Helinin luomuksista. Se oli osittain kolme-, osittain nelikerroksinen kapeahko punatiilinen rakennus Raatihuoneen vieressä. Arkkitehti Helin oli käynyt vuonna 1899 tutustumassa englantilaiseen, skotlantilaiseen, belgialaiseen, hollantilaiseen ja ranskalaiseen jugendiin. Kämärin talossa jugend oli nyt ensi kertaa Hämeenlinnassa muutakin kuin pintaornamentiikkaa. Rakennuksen fasadi oli täysin uudenlainen: se koostui neljästä erikorkuisesta ja erityyppisestä jaksosta. Koristeina oli mm. vähemmän jugendtyyppisiä ikkunoiden tiilikehyksiä ja kolmen ikkunan ryhmiä. Selvää jugendia olivat kierteiset puolipylväät, koristeelliset rännit, kierukat ja hevosenkenkäikkunat. Pääoven kivipilareihin suunniteltuja vesilintuaiheita ei valmiissa talossa ollut. Uutta Helinillä olivat mm. toisen kerroksen uloke kivipäätyineen ja rautakalterit alakerrassa. Sisätilat olivat vielä melko tavanomaisia, paitsi että toisesta kerroksesta kolmanteen johti kierreportaikko, jonka kaiteissa oli kierteitä, kierukoita ja palloja. Tiilipintaisen, osittain rapatun rakennuksen ensimmäinen omistaja oli kauppias Jalmari Kämäri. Kämärin talossa toimineita liikkeitä ovat mm. Hj. Salon kultasepänliike, Laakson jalkineliike, Kärkkäisen lihakauppa ja Hämeenläänin palovakuutusosakeyhtiö. Rakennus purettiin Keskustalon tieltä 1960-luvun alkupuolella.
Helin, Henrik Reinhold
Nyström, Alex
naiset
henkilövalokuvaus
nauru
työntekijät
Kuvassa ovat Kerttu Paukkula (o.s. Ojala) (oik.), Elsa Nurminen, Eeva Perttilä ja Siiri Tuomisto. Naiset olivat Kanteleella sijainneen Perttilän kyläkaupan työntekijöitä. Leipuri Nurminen ei ilmeisesti halua valokuvaan ja peittää siksi kasvot kädellään.
Pukkilan kunnankirjasto
yrittäjät
kampaajat
Kampaaja Terttu Kärkkäinen työssään. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 22.10.1970.
parturi-kampaamot
Vasemmalla parturi-kampaamo Nousiainen. Vuosiluku ei tiedossa.
Kampin karjan esittelyä maatalousnäyttelyssä v. 1910
Kamppi, Olga
maatalousnäyttelyt
Honkajoki
Kampin karjan esittelyä maatalousnäyttelyssä v. 1910 (2_5 Honkajoki, Kirkonkylä). Lehmiä esittelevät vas. emäntä Olga Kamppi sekä kaksi karjakkoa. Taustalla joen takana näkyy Honkajoen kirkko ja muita rakennuksia. Kuvaaja mahdollisesti Juho Hälli. Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 216 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s. 78. Ks. Honkajoen Joulu 1990, s. 33.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Kanadansuomalaiset yllättivät kotiväkensä Karstulassa
Liimatainen, Tuulikki
Keuruun kaupunginkirjasto
Kanadasta kotiin Kyyjärvelle 46 vuoden jälkeen
koulut
oppilaitokset
koulurakennukset
Siipikarjanhoitokoulu
Kanakoulu
Kankaantausta
Kanakoulu eli Siipikarjanhoitokoulu toimi Hämeenlinnassa vuosina 1926–1989. Syksyllä 1929 oppilaitokselle valmistui oma koulutalo Kankaantaan kaupunginosaan. Tyyliltään 1920-luvun klassismia edustavan rakennuksen suunnitteli arkkitehti Katri Johnsson, ja rakennustöiden valvojana toimi rakennusmestari Hugo Jokinen. Marraskuun ensimmäisenä päivänä 1929 uuteen kouluun tuli 30 oppilasta neljän kuukauden mittaiselle siipikarjanhoitokurssille. Oppilaat saivat sekä asunnon että ruoan koululta.
Suomen siipikarjanhoitajain liitto perustettiin Hämeenlinnassa 20. marraskuuta 1918. Liiton opetus- ja kurssitoiminta alkoi vuonna 1926 Vanajan Kankaantaan Rantalassa. Muutamaa vuotta myöhemmin Siipikarjanhoitajain liitto rakennutti Hämeenlinnaan oman koulutalon. Kanakouluna tunnettu klassistinen rakennus valmistui Kankaantaan kaupunginosaan syksyllä 1929. Samana vuonna valmistui myös viereinen hautomorakennus. Siipikarjanhoitokoulu toimi Hämeenlinnassa aina vuoteen 1989 asti, jolloin se lakkautettiin ja rakennukset myytiin. Nykyään entisessä kanakoulussa toimii pitopalveluyritys Wisahovi, joka tarjoaa juhla-, kokous- ja saunapalveluita.
Koski, Pekka
paikallishistoriat
joulu
joululehdet
kotiseutulehdet
Kangasala : Kangasala-seura
sillat
Kangasjokeen rakennetaan uutta siltaa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 27.5.1971.
kurssit
Kangaskurssien päätöstilaisuus Seppälässä. Tytöt ihailevat kättensä töitä. Vasemmalla Pirjo Jauhiainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.3.1966.
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
sota-aika
talvisota
jatkosota
sankarivainajat
sotarintama
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssin teos, joka kertoo Suomeen kohdistuneista sodista 1700-luvulta alkaen, Kangasniemen maaperällä käydyistä taisteluista sekä kangasniemeläisistä sodissa olleista miehistä sekä muista sotaan liittyvistä asioista.
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssi
historia
seurakuntahistoriat
Kangasniemen historia osa 1 sisältää paikkakunnan historiaa aina 1860-luvun lopulle saakka.
Manninen, Antero
Kangasniemen seurakunta
Kangasniemen historia osa 2 sisältää paikkakunnan historiaa 1860-1910.
Kangasniemen kunta
Kangasniemen kirkonkylä ja lähiympäristö
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, kokoomateos Kangasniemen kirkonkylän koulupiirin alueelta. Kirja sisältää tietoa alueen asutuksesta, maatalouden töistä, ammatinharjoittajista, puutavaran ajosta, tuotannosta, palveluista, kulkureiteistä, persoonallisuuksista, tapahtumista sekä järjestö- ja harrastustoiminnasta.
Kangasniemen kansalaisopisto Tunne kotikyläsi - tallenna tieto -kurssi
Kangaspuut helskyvät Pyhäjoen työtuvissa
Pyhäjoki
kudonta
4H-kerhot
Raahen Seutu
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Rautiainen, Seppo
Kankaan tilalla Paaslahdessa. Kuvassa vasemmalta Terttu Niskanen ja Saara Niskanen
Iisalmi -- Paaslahti
Niskanen, Terttu
Niskanen, Saara
pellot
maatilat
kesä
(Aineiston luovuttaja: Terttu Eskelinen)
Iisalmen kaupunginkirjasto
Kankaan tilalla, kuvassa Pertti Rytkönen, Saara Niskanen ja Terttu Niskanen
Iisalmi
lapset
Rytkönen, Pertti
muotokuvat
maalaustaide
taidemaalarit
Heljo, Eino
Kankaanpään tila Laukaan Petruman kylässä
Tammenoksa, Paavo
Kankaanrannan tilan vilja-aitta/puorirakennus
Kankaanrannan tilan vilja-aitta/puorirakennus (1_92 Honkajoki, Pukarankylä). Antti Kankaanrannan rakentama 1800-luvun alkupuolella. Kuvattu päädyn suunnasta.