Kankurikurssilta kimmoke viiden naisen yritykselle
Pyhäjoki (kunta)
yritykset
käsityöala
Kaleva
artikkelit (julkaisut)
Puskala, Marianne
Kannattavaisuuslaskelma Vaasan-Härmän-Lappajärven rautatierakennusehdotuksesta 1927
rautatiet
järnvägar
laskelmat
kalkyler
Vaasa
Vasa
Härmä
Lappajärvi
rautatieliikenne
järnvägstrafik
1920-luku
1920-talet
Kannattavaisuuslaskelma, laatinut J. E. Jaatinen ja julkaissut Vaasan kaupungin rautatiekomitea. Pääraiteitten yhteenlaskettu pituus. Asutus. Maatalous. Kauppa ja teollisuus. Metsätalous. Rakennuskustannukset. Asemat ja laiturivaihteet ovat sunnitellut seuraavasti. Henkilöliikenne. Tavaraliikenne. Menot. Tulot. Vaasassa. 4 p. marraskuuta 1926. J. E. Jaatinen, ratainsinööri.
Jaatinen, J. E.
Vaasan kaupungin rautatiekomitea
joulu
tulipalot
Kannus
paikallishistoria
joululehdet
Kannus : Kannuksen rotaryklubi
toimituskunta Veikko Haapalehto, Heimo Mäkelä, Veijo Tikanmäki ja Seppo Yli-Orppa
harrastukset
kotiseutukuvaukset
joulukertomukset
paikallishistoriat
sotaveteraanit
soittokunnat
Haapalehto, Veikko, tekijä
Kannus : Kannuksen Rotaryklubi
Keitele
valokuvat
koulut
1960-luku
Paananen, Wellamo
Kansakoulukokous. Puheenjohtaja mv. Yrjö Jääskeläinen ja sihteeri opettaja Aili Laukkanen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.11.1965.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Joensuu
Joensuun kansakoulu
Louhelan koulu
kirjastot
säännöt
Kirjaston ohjeet ovat peräisin vuonna 1945 painetusta lastenkirjasta Kultasiipinen sudenkorento (Vaula, Jalmari). Kirjasta löytyy myös Louhelan koulun leima.
koululaiset
oppilaat
Kirkonkylän kansakoulun 6.-7. luokat vuonna 1963-1964. Opettaja Arvo Jalkanen.
Kansakouluun parinkymmenen hengen Pobedassa ja pikkuvalmetin kovalevykopissa
Möttönen, Sakari
Keuruun kaupunginkirjasto
kansalaisopistot
1970-luku
Kansalaisopiston päätösjuhlassa vanhustenpiiriläiset esittivät laatimansa kuvaelman Poliisia odoteltaessa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.4.1971.
Kansalaisopistotoiminta alkoi Keiteleellä. Seisomassa opettaja Pekka Savolainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 3.11.1967.
1950-luku
Kansalaiskoulun poikia 1957. Ylärivi vas. Martti Jääskeläinen Vuonamo, Jukka Räisänen, Juhani Rahikainen, Veikko Jäntti, Paavo Huuskonen, Kauko Aliranta, Erkki Laukkanen, Erkki Stranius Kumpuselkä. Keskirivi: Eero Jauhiainen, Olavi Paananen, Viljo Pasanen, Heimo Paananen, Esko Laukkanen, Yrjö Jauhiainen, Aimo Korhonen, Alarivi: Raimo Kinnunen, Väinö Huttunen, Kauko Markkula, Opettaja Pentti Karvonen, Viljo Ihalainen, Kauko Saastamoinen, Pekka Laukkanen
metallityöt
Metallityöpiirin ohjaaja Olavi Paananen (oik.), Esko Jääskeläinen ja Kari Pulkkinen vieressä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 28.10.1976.
juhlat
sotainvalidit
1980-luku
Kansalaisopiston puhallinryhmä sotainvalidien juhlassa huhtikuussa 1988. Edessä vasemmalla Olli Tommola, Marja Tolonen, Kari Jalkanen, Jaakko Huhta, Yrjö v. Koch ja Heikki Suomala.
Käsityöopettaja Marja-Sisko Oja sovittaa pukua Anja Kinnuselle (oik.). Kansalaisopiston pukuompelupiiri. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 23.4.1970.
Kansalaissodan vainajien muistopatsas Varpaisjärven kirkon edustalla
Lapinlahti
Varpaisjärvi
sisällissodat
kansalaissota
muistomerkit
kirkot
1921
Kansalaissodan sankarivainajien muistopatsaan paljastus Varpaisjärven hautausmaalla 14.8.1921. Sodassa kaatui Suomen sotasurmat -tiedoston mukaan kolme varpaisjärveläistä. Aineiston luovuttaja: Mirja Lehikoinen
Lapinlahden kunnankirjasto
Kansalliset voimistelukilpailut Outokummussa 1962
Outokumpu
urheilu
voimistelu
kilpailut
Savolainen, Heikki
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Pohjois-Karjala – Liikunta
liikerakennukset
pankit
Kansallisosakepankki
Hämeenlinna
Hämeenlinnaan rakennettiin 1900-luvun alkupuolella monta uutta pankkitaloa. Kansallisosakepankin jyhkeä liikerakennus valmistui torin lounaiskulmaan vuonna 1915 arkkitehti Vilho Penttilän suunnitelman mukaan. Kansallisromanttista tyyliä edustavan punatiilisen pankkitalon tieltä purettiin Nybergin perillisten talona tunnettu empiretyylinen puutalo. Tontin pohjoispäähän jäi kuitenkin kavennettuna kaksikerroksinen kivitalo, joka purettiin vasta 1980-luvun alussa. Tässä talossa toimivat 1920-luvulla ainakin elokuvateatteri Panu sekä parturiliike ja naiskampaamo "Keskus". Pankkitalon pohjoispään liikehuoneistossa toimi pitkään Suomalainen kirjakauppa. Pankin yläkerroksissa oli mm. kolme suurta asuntoa pankin johtajille.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Kansanjuhlan yleisöä Parkissa 1890-luvulla
puistot
Parkki
Kaupunginpuisto
1890-luku
Kuvernööri Otto Carl Rehbinder alkoi rakennuttaa laajaa puistoa Hämeenlinnan kaupungin ja linnan pohjoispuolella sijaitsevan Pyövelinmäen rinteille. Alueen nimi oli perua ajalta, jolloin mäellä oli ollut kaupungin mestauspaikka. Kuvernööri halusi rakennuttaa alueelle kävelypuiston kaupunkilaisten virkistykseksi. Työvoimana rakennustöissä käytettiin Hämeen linnan vankeja. Kaupunginpuistosta eli Parkista tulikin hyvin suosittu kaupunkilaisten keskuudessa, ja siellä järjestettiin myös monenlaisia juhlia ja tapahtumia. Puisto oli kaikkien kaupunkilaisten käytettävissä asemaan katsomatta. Vuonna 1905 sinne rakennettiin myös kansankeittiö, jonka suunnitteli puistovaliokunnan jäsen H. R. Helin.
Saxelin, C. O.
Kansankirjaston johtoryhmän jäsen Adolf Waldemar Jahnsson
Varsinais-Suomi
Turku
1800-luku
Tohtori Jahnsson (1841-1894) opetti suomea, kreikkaa ja latinaa Turun kouluissa. Julkaisi myös oppikirjoja. Hän oli innokas kansallisuus- ja suomalaisuusasian ajaja Turussa. Oli mukana perustamassa Turkuun Kansanvalistusseuran haaraosastoa ja kansankirjastoa 1800-luvun lopulla. Istui kansankirjaston johtoryhmässä 1870-luvulla.
Kansankirjaston perustajajäsen Torsten Ture Renvall
Syntyi Turussa 1817 ja kuoli Turussa 1898. Tuomiorovasti ja myöhemmin arkkipiispa. Oli perustamassa Turun kansankirjastoa 1862. Toimi kansankirjaston toimikunnan puheenjohtajana.
Heti Joensuun kaupungin perustamisen jälkeen alkoi syntyä pöhinää lainakirjaston perustamiseksi. Kauppiaiden lahjoitusrahojen turvin saatiin hankittua ensimmäinen kokoelma kirjoja. Ne oli suunnattu ensisijaisesti sunnuntaikoulun varattomille oppilaille. Kauppakonttoristi Anton Gustaf Keldan ryhtyi varsinaisen yleisen kirjaston puuhamieheksi. Lahjoitusten turvin saatiin hankittua 223 suomenkielistä ja 50 ruotsinkielistä nidettä. Torikadulla Mustosen talossa sijainnut kirjasto aukeni vuonna 1862. Lainata sai kolme nidettä kerrallaan kahdeksi viikoksi. Kirjasto oli auki vain sunnuntaisin. 1873 kirjasto siirtyi koulun tiloihin opettajien hoitoon. Aukioloajat laajenivat. Vuonna 1879 kirjastossa oli jo 544 nidettä ja lainauksia oli 1085 vuodessa; nide- ja lainamäärät kasvoivat tasaisesti vuosi vuodelta. Vuonna 1892 kirjasto muutti raatihuoneelle. Vuosisadan vaihteessa kaupungin lukuhuone eli lukusali oli kirjastoa suositumpi. Kaupunkilaiset kävivät lukusalissa lukemassa sanoma- ja aikakauslehtiä. Kirjoja hankittiin paljon viinavoittorahoilla. Ne olivat kaupungin väkijuomain vähittäismyyntiosakeyhtiön nettovoitosta saamia tuloja. Viinavoittovarat oli käytettävä ”paikkakunnan siveellisyyden edistämiseksi ja muihin yleishyödyllisiin tarkoituksiin”. Väkijuomaosakeyhtiö ei tehnyt tappiota, vaan kauppa kävi hyvin ja tuloja saatiin sivistystyöhön.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 02: KIRJASTOTOIMI
Pohjois-Karjalan kirjapaino O. Y.
Kansankolun opettaja Anni Unbom muotikaupassa
Iisalmi
Unbom, Anni
Iisalmen kaupunginkirjasto
Kansanopetuksen vaiheista Janakkalassa ennen kunnallis-elämän alkamista : Hamppulan kansakoulun 50-vuotisjuhlaan kokoili K. Kerkkonen
kansanopetus
1700-luku
Janakkala
historia
Kansanopetus oli ennen 1860-lukua kirkon tehtävänä, jolloin opetuksen taso oli sidottu opettajan osaamiseen ja aktiivisuuteen. Julkaisussa käydäänkin läpi Janakkalan kirkkoherrat vuodesta 1471 lähtien sekä asiakirjoihin päätyneitä tietoja janakkalalaisten oppimisen tasosta ja erilaisista pahennusta herättäneistä tapahtumista. Juoppous ja epäsiveellisyys mainittiin yleisimpinä ongelmina. Oppimisen laiminlyönnistä saatettiin rangaista sakoilla ja häpeä- tai ruumiillisilla rangaistuksilla. Yleinen rippikouluopetus alkoi Janakkalassa 1730-luvulla. Opetuksesta huolehtivat vanhemmat, lukkari tai kiertävät opettajat, joiden toimintaa rahoitettiin lahjoitusvaroin. Vuonna 1861 pitäjälle valmistui koulutalo, ja pitäjän- eli kansakoulun toiminta voitiin näin aloittaa.
Kerkkonen, Kaarlo
Julkaistu kirjana: [S.l.] : [K. Kerkkonen] (Torniossa : Uudessa kirjapainossa), 1911.
Lintinen, Kalevi
aikakauslehdet
tapahtumat
iltamat
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sitä ennen kerättiin varoja ja herätettiin kiinnostusta kansanopiston perustamiseksi Pohjois-Karjalaan mm. Kansanopistoiltamissa vuonna 1892 myydyllä juhlalehdellä. Opiston sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6
Rotonen, Marja Leena
kansanlääkintä
lääkekasvit
Marja Rotonen oli taitava kansanparantaja, kätilö, kuppari ja ompelija, joka siirsi oppinsa miniälleen Lyydia Palkokankaalle. Hopealusikalla poistettiin roskat silmästä, kerninäppyihin käytettiin riisivoidetta, lihassärkyyn ja reumatismin hoitoon tehtiin männyn kerkistä, kanervasta, haavan parkista ja muurahaisen munista haude, joka lisättiin kylpyveteen. Nämä ja monet muut konstit olivat ennen käytössä kansanparantajilla.
Palokangas, Lyydia
Jefremoff, Irja
Kansanperinteen kerääjä Albert Rautiainen
M.S.
Kansanrunoilija Sahan Kalle : Toholampilaisen Kalle Sahan 1852–1933 kirjallinen tuotanto
kansanrunot
kansanrunous
kansanperinne
Kansanrunoilija Sahan Kalle on yksi merkittävimmistä Toholammin seudun henkisen perinnön luovista rakentajista. Sahan Kalle (Kalle Fredrik Saha) eli Toholammilla 1852-1933. Kertoman mukaan hän oppi kirjoitustaitonsa itseopiskelun kautta, ja runojen sepittämiseen häntä innosti Paavo Korhosen eli Vihta-Paavon runokirja. Sahan Kallen runojen innoittajina toimivat luonto, omat elämänkokemukset sekä Kalevala ja Kanteletar. Sahan Kallen runot ja käsikirjoitukset on eri lähteistä kerännyt ja yksiin kansiin saattanut maakuntaneuvos Viljo S. Määttälä.
Saha, Kalle
Toholammin Kotiseutuyhdistys
Määttälä, Viljo S.
Kansanvalistuseuran lehtisiä nro 20 (1898)
runot
Kasimir Leinon runoja julkaisusta Kansanvalistuseuran lehtisiä nro 20 (1898): Huutolaistyttö kehdon ääressä, Kansan lapsi, Luonnon ihailua, Mä tahdon toivoa, Myrskylintu.
Leino, Kasimir
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Lassila, Maiju
Rantamala, Irmari
Harhama
teokset
kansitaide
Maiju Lassila käytti nimeä Irmari Rantamala kirjoittaessaan vuonna 1909 suurteoksen Harhama 1-2, joissa kummassakin on kolme osaa. Ensimmäisen osan kansikuvat ovat vaikuttavat. Kansikuvan tekijän tietoja ei ole löytynyt, kannessa on nimikirjaimet STR ja IGY(?).
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 84.2 RAN
Kantaatti tohtorin- ja maisterinvihkijäisissä 31. päivänä toukokuuta 1894.
kantaatit
maisterit
tohtorit
valmistujaisjuhlat
Kasimir Leinon sanoittama kantaatti tohtorin- ja maisterinvihkijäisiin vuonna 1894. Kantaatin sävelsi Jean Sibelius.
kannot
Tietävälä
naiset
potkukelkat
1940-luku
"On se hyvä kun nuo kannot ei oo kivilöi", sanoi Petsamon Helena Tietävälässä.
Orimattilan kaupunginkirjasto
koulurakennukset
kyläkoulut
julkiset rakennukset
Kantelelaiset päättivät jo vuonna 1875 eli ensimmäisinä Pukkilassa perustaa omin voimin kylään kansakoulun. Kanteleen ylempi tyttö- ja poikakansakoulu aloitti toimintansa syksyllä 1876. Vuonna 1905 kyläläiset päättivät rakentaa kuvissa näkyvän uuden koulutalon uuteen paikkaan Holmanmäelle Kanteleenjärven rantamaisemiin. Vuonna 1906 valmistunut rakennus oli käytössä 1960-luvun alkuun saakka, jolloin valmistui uusi koulu. Kunta oli rakentanut Holmanmäelle uuden koulun myös vuonna 1924, mutta se paloi keväällä 1943. Yleisökuvat on otettu Kanteleen koulun 75-vuotisjuhlissa, jotka järjestettiin vuonna 1951. Alemmassa kuvassa ovat etualalla opettajat Rauha Vikstöm (vas.), Lauri Tenhola ja Tellervo Tenhola. Eturiviin on päässyt myös rovasti W.A. Urhonen. 100-vuotisjuhlien käsiohjelma on vuodelta 1976. Ruokailevia oppilaita esittelevien kuvien ottamisajankohta ei ole tiedossa. Kylän emännät olivat perustaneet vuonna 1910 koulukeittolan, joka sekin oli Pukkilan ensimmäinen. Keittolarakennus valmistui vuonna 1914. Hevosreessä istuvat naiset ovat keittolaemäntiä, jotka keräsivät kylän taloista elintarvikkeita koulunkeittolaan. Viimeiset kuvat esittävät koulun oppilaita, joilla oli Marianpäivänä tapana vierailla Muurahaisen talossa. Muurahaisen emäntä Maria Seppälä oli yksi koulukeittolan puuhanaisia. Oppilaiden vieressä oikealla on opettaja Urho Lähteenmäki. Värikuva esittää 1960-luvulla valmistunutta Kanteleen uutta koulua.
Pukkilan kunnankirjasto
kansakoulut
Pukkila -- Kantele
Kanteleella toimi oma koulu 133 vuotta (1876-2009). Vuonna 1906 kyläläiset rakensivat kuvassa näkyvän uuden koulurakennuksen Holmanmäelle.
Kanteleen kansakoulun lukujärjestys 1936-1937
kansakoulu
lukujärjestykset
Uuno Kallion Kanteleen kansakoulun lukujärjestys lukuvuodelle 1936-1937.
ihmiset
työntekijät
kyläkaupat
rakennukset
Kuvassa on todennäköisesti Mauno Perttilän kaupan työntekijöitä. He istuvat aitan hevospuomin päällä. Kuvan lapset ovat Ella Perttilä (oik.) ja Eeva Perttilä (vas.). Oikealla on todennäköisesti myyjä Astrid Tuomalainen. Takana näkyvän Emil Ristolan kaupan maniisin (pitkä rakennus) rakentamisessa hyödynnettiin tavaroiden kuljettamisessa käytettyjen puulatikoiden lautoja. Taustalla näkyy Kanteleenjärvi ja Holmanmäki sekä oikealla Ristolan kaupan rakennus.
kylät
maisema
Vanha valokuva Kanteleen kyläkeskuksesta. Kuvan ottoaika ei ole tiedossa.
Kanteleen kylän köyhäinpiirikunnan pöytäkirjat 1890-1922
köyhäinhoito
köyhäinapu
pöytäkirjat
sosiaalihuolto
Tiedosto sisältää Kanteleen köyhäinpiirikunnan (pöytäkirjassa käytetään myös nimiä: vaivaispiirikunta, vaivaishoitokunta, vaivaishoitopiiri, köyhäinhoitokunta) pöytäkirjat vuosilta 1890-1922. Toinen tiedosto sisältää pöytäkirjan irronneen sivun. Vuonna 1922 annettiin (tuli voimaan 1923) köyhäinhoitolaki, joka siirsi köyhäinhoidon kunnille. Pöytäkirjoissa on nähtävissä mm. vanhoja puumerkkejä.
Kanteleen kylän vaivaiskassan tilit 1883-1916
tilikirjat
Kanteleen vaivaiskassan tilikirjat vuosilta 1883-1916.
sota
sotilaat
Kanteleen miehiä lähdössä jatkosotaan. Kuva on otettu Perttilän kaupan luona kesäkuussa 1941. Kuvassa Eino Rusila (vas.), Paavo Roine, Wiljo Wirtanen, Pauli Roine, Visa Rusila, Paul Hakaste, Elmeri Eskola, Leo Stepanoff, Antero Heittola (kaatui 1943), Mauri Nurminen, Toivo Uusimäki, Uuno Nurminen, Tuovi Kittelä (kaatui 1942), Toivo Brusila, Elias Rusila, Olavi Brusila sekä edessä Yrjö Heiman ja Olavi Kivistö.
kuorot
mieskuorot
nuorisoseurat
kuoromusiikki
Tellervo Tenholan johtama Kanteleen Nuorisoseuran mieskuoro. Kuvassa Erkki Rousi (vas.), Vietti Heittola, Väinö Nurminen, Eino Lempälä, Reino Nieminen, Ilmari Siltala, Olavi Brusila, Elmeri Eskola, Lauri Tenhola, Tellervo Tenhola ja Mauno Heikkilä. Vuodesta 1925 toimineen nuorisoseuran sekakuoron rinnalle perustettiin vuonna 1937 mieskuoro. Kuorotoiminta jatkui 1960-luvun taitteeseen saakka. Kuoronjohtaja Tellervo Tenholan (1900-1994) valokuva on vuodelta 1984. Maalaus esittää Lauri Tenholaa (1895-1981), joka teki puolisonsa tapaan pitkän päivätyön Kanteleen Nuorisoseuran (nyk. Kanteleen Nuutit) eri harrastuspiireissä. Kolmannessa kuvassa Tellervo Tenholan kanssa muistojen albumia selailevat Yrjö Siltala (vas.) ja Timo Tenhola. 1980-luvun kuvat on ottanut Virpi Kallio.
liput
kulkueet
Ensimmäisessä kolmessa kuvassa ollaan Sammatin maakuntajuhlilla vuonna 1939. Ylimmässä kuvassa ovat muun muassa Mauno Heikkilä (kyltinkantajana), Pekka Rousi (lipun vieressä) sekä vasemmalla Timo Tenhola ja Kerttu Ojala (Paukkula), jotka esittivät juhlilla nähdyssä näytelmässä paimen Perttiä ja prinsessä Priscillaa. Neljännessä kuvassa kantelelaisten marssiosastoa johtaa Raikko Roine. Viidennessä kuvassa Kanteleen Nuorisoseura marssii Porvoossa pidetyillä maakuntajuhlilla ilmeisesti vuonna 1948. Seuran kylttiä kantaa Uuno Kallio ja lippua Eino Perttilä, airuina Sirkka Soirala ja Anni Eskola. Loput kuvat on otettu Turussa suvipäivillä heinäkuussa 1949. Ylimmässä kuvassa kylttiä kantaa Yrjö Siltala, lipunkantajana Pekka Rousi ja airuina Annikki Nikula (vas.) ja Ulla Siltala. Viimeisessä kuvassa näkyy vasemmalla Puutori.
Yksityiskohta Kanteleen Nuorisoseuran (nyk. Kanteleen Nuutit) lipusta, johon on kuvattu kantele ja auringonsäteet. Lipun suunnitteli vuonna 1931 työryhmä, johon kuuluivat Tellervo ja Lauri Tenhola, Rauha Vikström, Emmi ja Elli Taipale, Aune Salojärvi sekä Elvi ja Elsa Jaakkola, Toisessa kuvassa on alkuvuosina muun muassa maakuntajuhlilla käytössä ollut nuorisoseuran kyltti.
sekakuorot
Opettaja Tellervo Tenholan johtama Kanteleen Nuorisoseuran sekakuoro. Kuoro perustettiin vuonna 1925 ja se toimi vuoteen 1962. Ensimmäinen kuva on vuodelta 1935 ja siinä ovat vasemmalta lukien: ensimmäinen kuorolainen tunnistamatta, Elmeri Eskola, Aune Alestalo, Rauha Vikström, tunnistamatta, Aune Heittonen (Heittolainen), Meeri Alestalo (Sairola), tunnistamatta, tunnistamatta, Olavi Brusila, Astrid Tuomalainen, tunnistamatta, Liisa Heittola (Heikkilä), Kaarina Rusila (Kittelä), Vietti Heittola, Hilkka Roine, Tellervo Tenhola, Timo Tenhola. Jälkimmäinen kuva on vuodelta 1951 ja siinä ovat: Rauha Vikström (edessä vas.), Ritva Seppälä, Alma Heikkilä, Terttu Brusila, Liisi Heittola (Heikkilä), Aila Hakaste, Meeri Sairola (Alestalo), Katri Perttilä, Helvi Kivistö (Seino), Kerttu Paukkula (Ojala), Eeva Perttilä (Hyvönen), Tellervo Tenhola, Elmeri Eskola (takana vas.), Ilmari Siltala, Vietti Heittola, Mauno Heikkilä, Martti Mölsä, Olavi Brusila ja Lauri Tenhola.
voimistelijat
järjestötoiminta
miehet
Kanteleen Nuorisoseuran voimistelujoukkue. Ylimpänä olevassa kuvassa ovat Toivo Perttilä (vas.), Paavo Majander, Eino Rentola, Olavi Brusila, Lauri Tenhola, Kauko Perttilä, Aimo Klemettilä ja Toimi Seppälä. Kanteleen voimistelujoukkue esiintyi muun muassa vuosina 1934 ja 1938 Helsingissä järjestetyillä voimistelujuhlilla opettaja Tenholan johdolla. Yhtenäisen esiintymisasun rahoittamista varten järjestettiin esimerkiksi iltamia Kanteleen seurantalolla. Toisessa kuvassa joukkue on tehnyt ihmispyramidin. Kolmas kuva voimistelijoista on otettu Kanteleen seurantalon pihalla. Alimmassa kuvassa voimistelijat ovat Mikkelissä. Kuvassa ovat Toimi Seppälä (vas.), Aimo Klemettilä, Lauri Jaakkola, Tuovi Kittelä, Olavi Brusila, Lauri Tenhola, Eino Rusila, Vilho Perttilä, Paavo Alestalo ja Joel Kittelä. Takana seisoo voimistelijoita kuskannut Mauno Perttilä. Mauno Perttilä oli kuorma-autollaan usein kyyditsemässä, kun mentiin joukolla esimerkiksi voimistelu- ja nuorisoseurajuhlille. Kuorma-auton lavalle nostettiin retkien ajaksi varta vasten tehdyt penkit ja pressukuomu. Kuvat ovat ilmeisesti 1930-luvulta.
nuorisoseurantalot
seurantalot
puurakennukset
Kanteleen nuorisoseurantalo valmistui vuonna 1913 Juho Nikkilältä vuokratulle Jussaron mäelle. Kalliolle, korkeiden kivipaasien päälle rakenntun seurantalon suunnitteli rakennusmestari Leivo. Rakentaminen rahoitettiin muun muassa talkootyöllä, iltamatuloilla ja Pukkilan Säästöpankista otetulla 1500 markan lainalla. Talon vihkiäisjuhlat pidettiin 12. syyskuuta 1913. Ennen seurantalon valmistumista nuorisoseuran kokoukset oli pidetty koululla ja iltamiin oli kokoonnuttu isoihin taloihin. Seurantalon ravintolatilat puolestaan vuokrattiin alkuvuosina kiertokoulun, alkeiskoulun ja alakansakoulun käyttöön. Värivalokuva on vuodelta 2007 ja sen on ottanut Virpi Kallio.