Kanteleen Osuusmeijerin säännöt ja otteita pöytäkirjoista
meijerit
Pukkila -- Kantele
meijeriteollisuus
säännöt
pöytäkirjat
osuuskunnat
perustamiskirjat
Ensimmäinen tiedosto sisältää Kanteleen Osuusmeijerin perustamisasiakirjat. Osuusmeijeri perustettiin 12.3.1914. Toinen tiedosto sisältää osuusmeijerin uudistetut säännöt vuodelta 1941. Kolmas ja neljäs tiedosto sisältävät otteita vuoden 1914-1929 kokouspöytäkirjoista. Alkuperäiset kokouspöytäkirjat on jäljennetty vihkoon. Viides kuva on lehdessä ollut ilmoitus osuuskuntakokouksesta vuodelta 1941. Kuudes kuva on Pitäjäsanomissa ollut artikkeli: "Pukkilan kunta ostaa Kanteleen meijerin ja kunnostaa sen teollisuuden käyttöön".
Pukkilan kunnankirjasto
Kanteleen puimakoneosuuskunnan perustamisasiakirjat ja pöytäkirja
maatalouskoneet
Ensimmäinen tiedosto sisältää Kanteleen puimakoneosuuskunnan perustamisasiakirjat. Osuuskunta perustettiin 28.4.1907. Toinen tiedosto on puimakoneosuuskunnan ohjesääntö. Kyseessä on Pellervo-Seuran mallisääntö vuodelta 1907. Kolmas tiedosto sisältää osuuskunnan pöytäkirjat vuosilta 1907-1934. Kanteleen puimakoneosuuskunta lakkautettiin vuonna 1934.
nuorisoseurantalot
seurantalot
julkiset rakennukset
rakennukset
Kanteleen nuorisoseurantalo on vuodelta 1913. Vuonna 1936 valmistui sen laajennusosa, jota kutsutaan vinkkeliksi. Vinkkelin suunnitteli rakennusmestari Kauko Perttilä. Uudisosaa varten Kanteleen Nuorisoseura otti lainan Pukkilan Säästöpankista. Laajennusosan tupaantuliaisia juhlittiin vuonna 1936.
kantele
viritys
soitonoppaat
Viihdetaiteilija Pasi Jääskeläinen (1869–1920) oli aikansa suosituimpia esiintyjiä. Hänet tunnettiin ulkomaita myöten hauskana ja välittömänä virtuoosina, joka elävöitti kanteleella säestetyt kansanlaulut suuren yleisön suosikkiviihteeksi.
Jääskeläinen, Pasi
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Lönnrot, Elias
Kirjastot.fi
orkesterit
yhtyeet
musiikki
Kantelo
soittimet
Kanteleella vaikuttanut Kantelo-orkesteri: Tuovi Kittelä (vas.), hanuri, Elias Rusila, banjo, Viljo Oksa, rummut ja Olavi Brusila, viulu. Rumpumaalaus saattaisi olla kantelelaisen koristemaalarin Paul Hakasteen käsialaa. Toisessa kuvassa ovat Elias Rusila, banjo (vas.), Viljo Oksa, rummut, Sakari Salonen, haitari ja Olavi Brusila, viulu. Ryhmäkuvan taustalla on Paul (Pauli) Hakasteen maalaama näytelmäkulissi, jota säilytetään nykyään Kanteleen seuratalolla.
Inarin Kirkonkylä
Angeli
Riutula
Utsjoki
Waenerberg, Uno
postinjakelu
postiliikenne
tienrakennus
saamelaiset
1930-luku
Uno Waenerberg vastasi postin kuljettamisesta Ivalosta Inariin. Inarista posti jaettiin kantopostina eteenpäin. Työhön tarvittiin kymmenkunta miestä kesäaikaan. Talvella postia kuljetettiin poroilla, jolloin miehiä tarvittiin vähemmän. Aholan kotiin tuli Peräpohjalainen-lehti, jonka nimi muuttui myöhemmin Pohjolan Sanomaksi. Aholan mielestä Peräpohjola nimi kuvaa hyvin aluetta Sodankylästä etelään. Ahola ottaa kantaa myös saamenpuvun käyttöön ja muistelee tienrakennusta Inarin kirkolle v. 1930.
Ahola, Yrjö Kristian
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
Kanttila Minna Canthin aikaisessa asussa
Kanttila
Kuopio
Kanttila, Kuninkaankadun ja Minna Canthin kadun kulmassa vielä nykyisinkin sijaitseva talo, oli Minna Canthin koti kahteen otteeseen: ensin lapsuus- ja nuoruusvuosien koti, sitten seitsemän lapsen yksinhuoltajaäidin, kauppiaan, kirjailijan ja monipuolisen vaikuttajanaisen koti- ja liiketalo vuosina. Kanttila sellaisena kuin se oli Minna Canthin aikaan.
Victor Barsokevitsch
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Piirola, Eino
ihmiset
kanttorit
kirkon työntekijät
artikkelit (julkaisut)
karhut
Orimattilan Sanomissa 1990-luvulla julkaistuja lehtijuttuja kanttori Eino Piirolasta (1901-1991). Artikkelit on kirjoittanut Virpi Kallio. Ensimmäinen valokuva on vuodelta 1963, jolloin Piirola toimi Keminmaan kanttorina. Hänen vieressään on Norjassa ammuttu, täytetty karhu. Toinen kuva on otettu kesäkuussa 1981. Viimeinen kuva on vuodelta 1990. Piirola seisoo vanhan kanttorilan ovensuussa.
Kallio, Virpi
Kanttori Kaarina Saastamoinen opettaa pianonsoittoa
Keitele
valokuvat
seurakunta
1970-luku
Paananen, Wellamo
Kanttori-urkuri Kaarina Saastamoinen opettaa Viitasaaren alueen musiikkiopiston oppilaille pianon soittoa. Edessä Marita Sauhke, pianon ääressä Merja Tolonen, Tuula Jalkanen, ja Jokinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.11.1977.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
seurakunnat
urut
Virallisesti kanttori-urkuriksi valittu Kaarina Tuhkanen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.2.1974
navetat
Kapakon kivinavetta rakennettiin näytöstyyliin 1930-luvulla pienviljelijäyhdistyksen talkoilla. Kuva Riitta ja Raimo Tossavainen.
uhripaikat
kosket
mytologia
historia
kansanusko
Laukaa
Suolahti
Äänekoski
Kananen, Taimi
Keuruun kaupunginkirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Kotelon päällä teksti "Original poem Kappa written in Japanese 1998." Kirjan kannet mustaa laskostettua kangasta. Etsauksia satuvuohista, kulta- ja hopeapapereita. Musta kotelo, pehmustettu mustalla kankaalla. Painos 7 kappaletta (2/7).
Moilanen, Tuula
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Kappale Kainuun puutavaraliikkeen historiaa : oululaisten omistaman Ämmäkosken vesisahan lopettaminen ja sen historiallinen häätöpäätös
Kainuu
paikallishistoria
1800-luku
sahalaitokset
Kajaaninjoki
Kainuun Sanomat
Ämmän eli Kajaanin vesisahan historiaa. Kajaanin kaupungin vierellä oleva Ämmän sahalaitos sai laillisen perustamisluvan vuonna 1844. Vuonna 1861 oli Kajaanin kihlakuntaan tullut lisää kolme sahaa, Myllyrannan (Paltamo) saha ja kaksi kotitarvesahaa Hyrynsalmen pitäjään. Kaupunki yritti häätää sahalaitosta ajanmukaisempien teollisuusyritysten tieltä, mutta sahan alueen maanomistajista tuli oikeuskiista. Sahanomistajat Snellman ja Weckman puolustautuivat väittämällä, että sahan perustajalle kirkkoherra Wegeliukselle oli vakuutettu omistusoikeus sahaan ja että sahan alue ei ollut kaupungille lahjoitettua maata. Lopulta historiallisia papereita tutkittuaan antoi pormestari G. Enwald päätöksen, että "kauppias Snellmanin ja luutnantti Weckmanin on poistettava sahalaitos ja jätettävä riidanalainen alue Kajaanin kaupungin vapaaseen hallintaan". Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numero 141/1935. Kirjoittajana Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Claudelin, Henrik Vilhelm
Koitto, Kustaa
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Kouttu, Timo
Teos on taiteilijakirja. Teos on tehty Maaria Wirkkalan ensimmäiseen näyttelyyn. Sivuille on liimattu mm. lehtileike ja kuvia.
Wirkkala, Maaria
museot
kotiseutumuseot
museoesineet
puuesineet
Pukkilan kotiseutumuseon vitriinissä on muun muassa kruunattu mitta, jossa on vuosiluku 1892. Kulmat on vahvistettu metallilla. Kapassa on kädensijat ja sen vetoisuus on 20 litraa. Kapassa ja kapan takana on jyvälapio. Toisessa kruunatussa kapassa a on vuosiluku 1899. Kulmat on vahvistettu metallilla ja vetoisuus on yksi litra. Vitriinissä on myös kruunaamaton mitta. Seulan laidat on taivutettu puusta, pohja on päreristikkoa. Vitriinin hyllyllä on kuppaussarvia ja iskurautoja eli suonirautoja. Iskuraudalla on tehty ihoon pieniä haavoja, joiden päälle on laitettu sarvet, joilla on imetty verta haavoista. Hyllyllä ovat myös nuken kenkien lestit sekä rukkasen kaavain. Takana oleviin räätälin saksiin on kaiverrettu vuosiluku 1753. Vitriinissä lisäksi Gebhard Vuorelan työvälineenään käyttämät profiilimalli, johon on kaiverrettu vuosiluku 1782, höylä ja hierinlauta. Höylän, johon on kaiverrettu kirjain A, toinen puoli on profiloitu. Höylässä on myös uraviivoja vaakasuoraan. Muuta esineistöä: kaavinrauta eli jämsi, punttihöylä, johon on yhdistetty ruuvipuristin puumuttereineen, vasara ja kaksi tuohirasiaa, joista toisessa on nauloja, puukaira, reikäpora, johon on kaiverrettu vuosiluku 1827 ja kädensijaan toiselle puolelle risti ja simsihöylä, jonka terä ja pohja on profiloitu.
Mäkelä, Pertti
postikortit
kaupunginosat
pihat
talot
postkort
fotografier
hus
gårdspalner
stadsdelar
Hietalahti
Sandviken
Vaasa
Vasa
1800-talet
1900-luku
1900-talet
Union Postale Universelle Carte Postale Grand-Duché Finland. Serie B. No. 5. Takapiha ja pihapiiri Hietalahden Kapsäkin alueella.
Harry Schaumans Förlag
lapset
barn
Union Postale Universelle Carte Postale Grand-Duché Finland. Serie B. No. 4. Kapsäkin alueen puutaloja Hietalahden kaupunginosassa.
purjeveneet
purjehdus
kilpailut
segelbåtar
segling
tävlingar
Varisselkä
Kråkfjärden
Union Postale Universelle Carte Postale Grand-Duché Finland. Serie A. No. 13.
Harry Schauman’s Bokhandel
moottoriveneet
laiturit
Svältgrund
motorbåtar
bryggor
Union Postale Universelle Carte Postale Grand-Duché Finland. Serie A. No. 16.
Verne, Jules
haaksirikot
merimatkat
Siikajärvi
Marasto
Vaskojärvi
Sappikiertämä
Kieksimävaara
Muotkatunturi
Kapteeni, Takkunen
Takkunen, Eino
karhunpyynti
ahma : pyynti
Kapteeni Takkunen pyytää Pekan mukaansa karhunmetsästykseen, koska hän haluaa näyttää kavereilleen, että kyllä hänestäkin on pyytäjäksi. Aluksi tarinassa kuvaillaan kuinka miehet metsästävät ahmaa Muotkatunturissa ja Marastossa Siikajärven rannassa. Saalistakin tulee, kun Pekka saa ammuttua umpipesään paenneen ahman. Ahmanpyynnissä on tärkeää ennakoida ahman liikkeet ja vanha kettu Pekka sen kyllä taitaa. Vapun tienoilla pyytäjät suuntaavat kulkunsa Sappikiertämään ja jälittävät viiden karhun jäljet. Matkalaisten mukana on Pekan Halli koira, joka ei ole aiemmin ollut karhunpyynnissä. Välillä jäljet katoavat tuiskun sekaan ja kylmät säät kovettavat hanget. Niinpä pyytäjät lepäilevät muutamia päiviä Kieksimän kämpässä ja odottelevat suvikelejä. Lopulta karhu on tähtäimessä ja Pekka varmistaa saaliin. Takkulalla puolestaan on epäonnea, kun koivunoksat estävät tähtäämistä. Kirkas sää on sokaissut matkalaisten silmät ja niitä on paranneltava muutama päivä kämpässä makoillen ja karhunlihaa keitellen. Lumisokeuteen löytyy Pekalta oiva parannuskeino. Silmäkuopat noetaan hiilellä ja matkaa päästään jatkamaan kohti Riutulaa. Karhun lihasta riittää syömistä myös Riutulan lastenkodin lapsille. Karhun käpälä lähtee kenraaliystäville todisteeksi kapteeni Takkulan saalistustaidoista. Pekka kehuu Takkulaa kovaksi mieheksi, jonka liikkumisia haittasi loppuaikoina liikenneonettomuudessa saadut vaivat
Morottaja, Pekka
Mansikka-Aho, Vilho
kapinat
rakkaus
vihollisuus
Puškin, Aleksandr
Paldojärvi
Rahajärvi
Näätämö
Kurujärvi
Rauhala, Mikko
kalastus
verkkokalastus
nuottakalastus
juomustus
Tarina kertoo kalastuksesta Paldojärvellä. Kalastus tapahtui verkoilla ja nuotalla sekä juomuksilla. Kalat vietiin Sodankylään Mannermaalle kapulakaloina eli jäisinä. Paljon kalaa vietiin myös Vuomaselkään erotuspaikalle. Paldojärven suuri siika oli edellisenä yönä kalastajan unessa näkemä. Seuraavana päivänä se tarttuikin verkkoon, mutta karkasi takaisin avantoon. Siika oli noin seitsemän kilon painoinen kun tavallinen siian paino oli noin 4 - 6 kiloa.
Maunu, Onni
sukulaiset
Käpylän Nuutisia Pikonmäeltä. Takana vasemmalta Bertta Tikkanen, Mirja Pulkkinen, Liisa Saastamoinen, Enne Rahikainen, Katri Nuutinen, Seppo Vornanen. Edessä vasemmalta Klaudia Vornanen, Eila Rahikainen, Hanna Vornanen, Eila/Seija Nuutinen, Klaudia Jetsonen ja edessä Maija Saastamoinen. Vuosiluku ja kuvaaja ei tiedossa.
Toikka, Juho
pappilat
Kärävän perhe Pappilan rapulla. Lauri, Anna-Maija, Leena ja Lasse. Vuosiluku ei tiedossa.
Karhiniemen lossi historiaan - silta haaveiden täyttymys
lossit
sillat
Huittinen -- Karhiniemi
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1987
Ruohola, Leena
Nakkila
Vuonna 1922 valmistunut seuratalo Karhula. Talo on rakennettu rakennusmestari Erikssonin piirustusten pohjalta. Kuvat otettu 1970-luvulla.
Ranne, Jouko
Nakkilan kunnankirjasto
puistot
patsaat
veistokset
Karhuluola
Aulanko
Hämeenlinna
Stigell Robert
Aulangonvuoreen näkötornin juurelle, vuoren jyrkkää rinnettä alas johtavien portaiden alapäähän eversti Standertskjöld teetätti kallioluolan, johon hän vuonna 1906 tilasi kuvanveistäjä Robert Stigelliltä karhuperhettä esittävän veistoksen. Patsas on veistetty vuolukiveen Stigellin Lapinlahden verstaassa Helsingissä.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
muoti
pukeutuminen
1910-luku
Hyvinpukeutunut seurue on asettunut kuvattavaksi Aulangon Karhuluolassa 1910-luvulla. Karhuperhettä esittävä veistos ryhmän taustalla on kuvanveistäjä Robert Stigellin tekemä, ja se pystytettiin Aulangolle vuonna 1907. Samassa yhteydessä valmistuivat Karhuluolalta ylös Aulangonvuorelle johtavat kiviset portaat ja vuoren päällä sijaitseva näkötorni.
Karhunkorvesta Kupuliin : Saaren metsästysseura Ry:n 50-vuotishistoriikki : Osa 1/2
järjestöhistoriikit
metsästys
järjestöt : metsästys : Mäntsälä
metsästysseurat : historia
Saaren metsästysseuran historiikki. Sisältää tietoa seuran perustamisesta ja jäsenistöstä sekä saaliita vuosien varrelta. Runsaasti kuvitettu. Tiedosto sisältää kirjan sivut 1-98. Toinen osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/122997
Toivanen, Kaarina toim.
Mäntsälän kunnankirjasto
Karhunkorvesta Kupuliin : Saaren metsästysseura Ry:n 50-vuotishistoriikki : Osa 2/2
Saaren metsästysseuran historiikki. Sisältää tietoa seuran perustamisesta ja jäsenistöstä sekä saaliita vuosien varrelta. Runsaasti kuvitettu. Tiedosto sisältää kirjan sivut 99-182. Ensimmäinen osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/122996
Jänkkävaara
Vuostimo-oja
Vittakurunoja
Ujejärvi
Vuostimojärvi
Kenttävaara
Mattila, Topias
Lampela, Aimo
karhu
pesät
Topias Mattila löysi Jänkkävaaran etelälaidalla sijaitsevan karhunpesän keväällä 1946, kun hän oli kaatamassa rakennuspuita talontekoa varten. Puiden kaataminen muuttui jännittäväksi, kun yhtäkkiä karhu hyppäsi pesästä ja kiipesi puuhun. Pesän sijainti jäi unholaan vuosikymmeniksi, kunnes Lauri Pekkala löysi sen puolukoita poimiessaan 2000-luvun alussa. Jänkkävaaran karhunpesä on rakennettu käyntikohteeksi, johon voi piipahtaa pururadalta viitoitettua polkua pitkin. Kohteessa on merkitty pesäpaikka, terassirakennelma, jonka ääressä istuskellessa voit kuunnella Lauri Pekkalan kertomusta pesän löytymisestä.
Pekkala, Lauri Matti
Vaattovaara, Merja
Tsarmitunturi
Kampajärvi
Kampaselkä
Kontosjärvi
Ylimmäinen Nilijärvi
Akanlauttajoki
Seitapää
Kuuva, Pekka
pyynti
Reino Lahdenmäellä on yli 60 vuoden kokemus petojen pyynnistä ja eränkäynnistä. Tässä tarinassa kerrotaan kommelluksista, joita sattui karhunpyyntireissulla Kampaselässä.
Lahdenmäki, Reino Antero Noak
Appispalo
Iisakki
West, Niila
hirvi
Kaverukset lähtevät hirvenpyyntiin Appispaloon. Matkalla he näkevät karhun, joka on tappanut poron ja on sitä syömässä. Iisakki ampuu karhua, mutta ei osu ja karhu säntää karkuun. Appiskuusikossa näkyy tuoreita hirvenjälkiä. Mukana ollut opettaja ampuu vahingossa Westin Niilan härkäporon hirvenä. Kaverukset päättelevät, että tästä selviää rahalla ja niin käy. Karhua ei enää nähty.
Nikula, Lasse
Karilleajo ja muita sattumuksia postireissuilla
Inarijärvi
Akuniemi
Aikio, Matti (Posti-Matti)
Anni muistelee matkoja isän kanssa Inarin ja Akuniemen välillä. Eräs matka pimenevässä lokakuussa on jäänyt mieleen erityisesti. Posti-Matti tunsi reitin vanhastaan hyvin. Kerran kuitenkin sattui karilleajo ja isä komensi tyttären pumppuun. Kahden tunnin hyisenkylmän ajomatkan jälkeen saavuttiin kotiin Akuniemeen, rantauduttiin ja aamulla vene oli korjattu ja ehjä. Posti-Matti varjeli tavaroita viimeiseen saakka ja tiesi vaistonvaraisesti miten hätätilanteessa tulee toimia.
Sarre, Anni
kustantajat
kirjapainot
Karisto
1920-luku
Arvi A. Karisto (1879–1958) perusti yhdessä August Bomanin kanssa kustannusliikkeen Hämeenlinnaan vuonna 1900. Bomanin myytyä osuutensa Karistolle yhtiö jatkoi vuodesta 1907 alkaen toimintaansa toiminimellä Arvi A. Kariston kustannusliike. Samana vuonna Karisto rakennutti myös ensimmäisen oman toimitalonsa Raatihuoneenkadun varrelle, tontille nro 59. Kustannusliikkeen toiminta laajeni vuosi vuodelta ja vuosina 1927–1928 yhtiö rakennutti uuden ja entistä suuremman toimitalon Raatihuoneenkadun ja Rantakadun (nykyisen Arvi Kariston kadun) kulmaan. Tässä rakennuksessa Kariston kustannusliike toimi vuoteen 1980 saakka. Nykyään rakennus toimii Hämeenlinnan oikeustalona.
Suomen valokuva - Kaarlo Lindberg
Karjaa vietiin turvaan Pyhäjoen tulvalta
Pyhäjoki (kunta)
Pyhäjoki (joki) -- Pohjois-Pohjanmaa
Pirttikoski
tulvat
tulvavahingot
Kaleva
Pyhäjoen kirjasto
Karjakkoharjoittelijana Kosolan navetassa
Joutsijoki, Eine
suvut
sukukirjat
sukututkimus
Jaatinen, Pekka
Pekka Jaatinen
Karjalaan jääneiden muistomerkin paljastus Vehmaalla 1957
Varsinais-Suomi
Vehmaa
muistomerkit
Karjala
Merkki paljastettiin 16.6.1957, jolloin Karjalan luovutus oli vielä tuoreessa muistissa. Paljastustilaisuuden jälkeen käveltiin juhlatilaisuuteen kirkonkylän seurakuntakotiin.
Jalava, Matti
Karjalaan jääneiden vainajien muistokivi
Raisio
hautausmaat
Raision karjalaisten yhteistoiminta alkoi kirkkomaalle vuonna 1956 pystytetystä Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkistä. Se merkitsi alkusysäystä oman karjalaisseuran Raision Karjalaiset ry:n perustamiseen Raisioon, joka toteutui vuonna 1959.
Raision kirjasto
Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki
Nousiainen
2010-luku
kivet
Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki julkistettiin Nousiaisten kirkon hautausmaalla 1955.
Kaunonen, Paula
Nousiaisten kunnankirjasto
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Karjalaiset halajavat turistimatkoille entisille kotiseuduilleen
karjalaiset
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1988
Äikiä, Reino
kasvisto
kasvit
nimet
Societatis pro Fauna et Flora Fennica -seura on edistänyt kasvi- ja eläinkunnan tutkimista ja nimistön keräämistä. Se on perustettu vuonna 1821. J. Ivar Liro kävi keräysmatkalla Karjalassa kesällä 1896 keräämässä eri paikkakuntien ihmisiltä heidän käyttämiään kasvien nimityksiä. Tutkimuksen tulokset on julkaistu seuran tutkimussarjassa.
Liro, J. Ivar
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 57 LIR
Societatis pro Fauna et Flora Fennica