Minna Canthin kirje Lyyli Canthille [10.-11.6.1896]
kirjeet
Minna Canth
Lyyli Augusta Canth
Kirjoittamisajankohta ja -paikka on päätelty kirjeen sisällöstä. Kirje on taiteltu kirjekuoreksi. Kirjeen alkuperäinen alkuosa kuuluu Kuopion kulttuurihistoriallisen museon arkistoon, ja se on digitoitu nimellä "Minna Canthin kirje Lyyli Canthille kesällä 1896". Ensimmäisellä sivulla, ennen kirjettä, on ote Helle Kannilan toimittamasta teoksesta Minna Canthin kirjeet (1973).
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Minna Canthin kirjekonsepti Mysticolle 12.6.1890
tasa-arvo
Mystico
Aleksanteri Järvenpää
Kaarlo Frisk
Kirje on Minna Canthin 14.6.1890 Mysticolle kirjoittamien kahden kirjeen alkuosan konsepti. Nimimerkin "Mystico" on arveltu olevan Kaarlo Frisk tai Aleksanteri Järvenpää. Kirjeen suojapaperin päällä on teksti: "Kirjeet luovutti Kuopion kaupunginkirjastolle Helmi Parkkonen, os. Lutherinkatu 12.A. Puh. 441637." Ensimmäisellä sivulla näkyy Minna Canthin jollekulle toiselle kirjoittaman kirjeen loppu.
Minna Canthin kirje Mysticolle 14.6.1890
Kirjeestä puuttuu allekirjoitus. Nimimerkin "Mystico" on arveltu olevan Kaarlo Frisk tai Aleksanteri Järvenpää. Kirjeen suojapaperin päällä on teksti: "Kirjeet luovutti Kuopion kaupunginkirjastolle Helmi Parkkonen, os. Lutherinkatu 12.A. Puh. 441637." Ensimmäisellä sivulla näkyy Minna Canthin 12.6.1890 Mysticolle kirjoittaman kirjeen loppu.
Minna Canthin kirje Olga Svahnille 27.6.1860.
Olga Svahn
Mina Johnson
Kirjeessä on Minna Canthin tekemiä piirroksia.
Minna Canthin kirje pojalleen Pekka Canthille 26.4.1896 [1897]
Pekka Canth
Minna Canthin lapset
Minna Canthin sairaus
Sisällöstä päätellen kirjeeseen merkitty vuosiluku on väärä. Todennäköisesti kirje on kirjoitettu vuonna 1897.
Minna Canthin kirjekonsepti Axel Berndtsonille [1893]
Axel Berndtson
Svenska teatern
Kyseessä on vastauskonsepti Nya Pressen -lehden toimittaja Axel Berndtsonin Minna Canthille 11.6.1893 lähettämään kirjeeseen. Kirjeessä ei ole päivämäärää eikä allekirjoitusta.
Minna Canthin kirjekonsepti Ella Kurténille [11.2.1893]
Ella Kurtén
Marie Mechelin
kielitaistelu
uskonto
Kirjekonsepti on päiväämätön. Päivämäärä on päätelty samalla paperilla olevasta Marie Mechelinille osoitetusta päivätystä kirjekonseptista.
Minna Canthin kirjekonsepti Ernst Gråstenille 25.5.1893
Ernst Gråsten
Novelleja II
Kirje on vastauskonsepti Ernst Gråstenin Minna Canthille 23.5.1893 lähettämään kirjeeseen.
Minna Canthin kirjekonsepti Eva Peranderille 26.8.1892
Eva Perander
Papin perhe
ranskantaminen
Aiheena Papin perhe -näytelmän ranskantaminen. Peranderin pyynnöstä (ks. Peranderin kirje Canthille 17.8.1892 Minnan Salongissa) Minna Canth vahvistaa tässä näytelmän ranskantajille, Eva Peranderille ja Jeanne Lermontille, suostuneensa näytelmän ranskantamiseen.
Minna Canthin kirjekonsepti Harald Molanderille [24.7.1892].
Harald Molander
Sylvi-näytelmä
Kirjekonseptiin ei ole merkitty päiväystä eikä saajan nimeä. Tiedot on päätelty kirjeen sisällöstä. Kirje käsittelee Canthin ruotsiksi kirjoittaman Sylvi-näytelmän kirjoittamista.
Minna Canthin kirjekonsepti Helena Westermarckille 21.2.1894.
Naisasialiitto Unioni
Helena Westermarck
Kyseessä on vastauskonsepti Helena Westermarckin kirjoittamaan, Naisasialiitto Unionin Minna Canthille 13.2.1894 lähettämään kirjeeseen.
Minna Canthin kirjekonsepti Jac. Ahrenbergille 1893
Johan Jacob Ahrenberg
Kyseessä on vastauskonsepti Jac. Ahrenbergin Minna Canthille 25.2.1893 lähettämään kirjeeseen.
Minna Canthin kirjekonsepti Kaarlo Bergbomille 27.9.1892.
teatteri
Suomalainen teatteri
Kaarlo Bergbom
Kirjeen etulehdelle on myöhemmin kirjoitettu lyijykynällä, toisella käsialalla "Konsepti tai jäljennös, kuuluu Canthille".
Minna Canthin kirjekonsepti Marie Mechelinille 11.2.1893
Teksti on kirjoitettu samalle paperille Ella Kurténille kirjoitetun kirjekonseptin kanssa.
Minna Canthin kirjekonsepti Uuden Savon toimitukselle [1891].
Uusi Savo
koulut
Minna Canth kirjoitti vastineen saamiinsa moitteisiin, joissa ei hyväksytty Canthin päätöstä laittaa lapsensa ruotsinkieliseen kouluun. Kirjoitus julkaistiin 17.10.1891 Uusi Savo -lehdessä. Kirjekonsepti käsittelee samaa asiaa, ja sen kirjoittamisvuosi on päätelty tästä.
Minna Canthin kirjekonseptit Juhani Aholle 23.-30.3.1887.
Juhani Aho
Kirjekonseptit on kirjoitettu peräkkäin. Ensimmäisen konseptin loppuun on kirjoitettu "wiikkoa myöhempään".
opiskelu
seminaari
Uno Cygnaeus
Kirjeessä ei ole päiväystä, mutta se on kirjoitettu luultavasti vuonna 1864. Kirjeessä Minna Johnson ilmoittaa professorilleen eroavansa Jyväskylän seminaarista ja lopettavansa näin opiskelunsa.
Minna Canthin kirje veljelleen Gusti Johnsonille 5.9.1877.
Gustaf Vilhelm (Gusti) Johnson
Minna Canthin kirjoittama kirje veljelleen Gusti Johnsonille 5.9.1877. (Digitietueen lopussa näkyy alkua toisesta kirjeestä: Minna Canthin sisaren Augusta Johnsonin kirje äidilleen Ulrika Johnsonille 9.10.1877.)
taloudenhoito
Johan Ferdinand Canth
Todennäköisesti Minna Canthin laatima kirjekonsepti, joka alkaa "Till Direktionen för civilstatens Enke- och pupillkassa". Musteella kirjoitetun tekstin ympärille on kirjoitettu lyijykynällä luonnosmaista tekstiä. Kirjeessä käsitellään muun muassa Minnan aviomiehen J.F. Canthin poismenoa.
Minna Canthin kirje Lyyli Canthille kesällä 1896
Kirjeessä ei ole päiväystä, vaan se päivätty "Tampereella torstai iltana". Kirjeen alkuun on myöhemmin lisätty teksti "Luultavasti kesällä 1896. Käynti Tampereella". Kyseessä on kirjeen kolme ensimmäistä sivua. Kirjeen loppu (2 sivua) on osa Kuopion kaupunginkirjaston Minna Canth -arkistoa ja se on digitoitu nimellä "Minna Canthin kirje Lyyli Canthille [10.-11.6.1896]".
Minna Canthin kirje maisterille 5.5.1885
Kirje on osoitettu "Kunnioitettavalle Herra Maisterille". Siinä käsitellään Suomalaisen tyttökoulun opettajan avointa virkaa. Vastaanottaja ollut mahdollisesti Allan Lindgrén. Tätä kirjettä ei ole Helle Kannilan toimittamassa teoksessa Minna Canthin kirjeet (1973).
Teksti on kirjoitettu lyijykynällä. Teksti on kirjoitettu palstoittain ja paperi on taiteltu palstojen mukaan. Tekstissä ei ole otsikkoa ja vaikuttaa alkavan keskeltä. Kirjoittamisajankohta ei ole tiedossa.
Työmiehen vaimo. Näytelmä viidessä näytöksessä. Käsikirjoitus.
Työmiehen vaimo
näytelmät
käsikirjoitukset
Sidos, näytelmätekstiä 160 sivua, henkilöt 2 sivua. Käsikirjoituksessa korjausmerkintöjä. Näytelmän esityksen roolihenkilöt lisätty lyijykynällä. (Käsikirjoituksen tulkinta 17.6.2013 Minna Maijala ja Ilkka Välimäki).
Työmiehen vaimo. 4. näytös. Näytelmän käsikirjoituksen katkelma.
20 sivua. (sivut 1-20.) Katkelma alkaa keskeltä näytöstä ("Johanna… Rouva Wörsky: Tässä minä vihdoinkin olen…") Käsikirjoituksessa korjausmerkintöjä. (Käsikirjoituksen tulkinta 17.6.2013 Minna Maijala ja Ilkka Välimäki).
Työmiehen vaimo. Näytelmän käsikirjoituksen katkelma, 5 näytöksen loppu.
3 sivua. (sivut 189-191). Katkelma on lähes sama versio kuin 1885 julkaistu (Kootut teokset osa 3, WSOY, 1920). Katkelman neljännellä sivulla A.S.:n kommentti käsikirjoituksen käsialan epäselvyydestä. (A.S. oli latoja tai puhtaaksikirjoittaja). Käsikirjoituksessa korjausmerkintöjä. (Käsikirjoituksen tulkinta 17.6.2013 Minna Maijala ja Ilkka Välimäki).
naisen asema
Lehtiartikkelin käsikirjoitus. Kirjoituksen lopussa on Minna Canthin allekirjoitus.
esitelmät
Kannettomaan vihkoon kirjoitettu esitelmän käsikirjoitus.
Minna Canthin esitelmä naisten koulutuksesta
koulutus
naiset
Hilda Asp
Esitelmän käsikirjoitus. Kirjearkit ovat repeytyneet taitekohdista, toinen kahteen ja toinen kolmeen osaan. Esitelmän alkuun on kirjoitettu myöhemmin lyijykynällä: "Kirj. Minna Canth, esittänyt Hilda Asp. Suom.Seuralla Kuopiossa syksyllä 1882". Minna Canth viittaa 18.10.1882 päivätyssä kirjeessään Kaarlo Bergbomille tähän esitelmään.
kirjallisuus
Ranska
Musteella kirjoitettu esitelmä Ranskan 1830-40-lukujen kirjallisuudesta. Kolme ensimmäistä sivua on numeroitu.
Kanneton vihko, johon on kirjoitettu esitelmän käsikirjoitusluonnos. Teksti jää kesken. Kolme ensimmäistä sivua on numeroitu.
spiritismi
L. Ikonen
Kaarlo Kustaa Brofeldt
Theodor Vilhelm Brofeldt
Elmar Vilhelm Forelius
Maiju Canth
Paperiarkki, jossa on aluksi runo ja sen jälkeen katkelma spiritistisestä istunnosta. Istunnon päivämäärä on 26.8.1893. Paperiin on merkitty myös istuntoon osallistuneet.
elämäkerta
Lyijykynällä kirjoitettu konsepti omaelämäkertaan. Kyseessä on lyhyt katkelma, jossa on paljon yliviivauksia. Canth kirjoitti tekstin norjalaiselle Samtiden-lehdelle vuonna 1891.
Kuopion suomalainen yhteiskoulu
1800-luku
Kuopio
Minna Canthin kannanotto Kuopioon perustettavan yhteiskoulun puolesta. Kuopion suomalainen yhteiskoulu perustettiin vuonna 1892.
Kirja-arvostelu Mme de Staelin teoksesta
Kirjallisuus, tarkastettuna suhteessaan Yhteiskunnallisiin asetuksiin
kirja-arvostelut
Anne Louise Germaine de Stael
Minna Canthin kirjoittama kirja-arvostelu Mme de Staelin teoksesta "Kirjallisuus, tarkastettuna suhteessaan Yhteiskunnallisiin asetuksiin". Osa sivuista on numeroitu, 1-3, 5.
Nykyisen romaanin tarkoitusperästä.
romaanit
Ilmeisesti keskeneräinen esitelmän käsikirjoitusluonnos. Aineistossa on esitelmän loppuosasta kaksi eri versiota.
Wapaa rakkaus
avioliitto
rakkaus
Ilmeisesti keskeneräinen esitelmän käsikirjoitusluonnos. Tekstissä on kaksi esitelmän alkua, joiden kummankin otsikkona on "Wapaa rakkaus - avioliitto - naisliike." Kahdessa arkissa on sivunumerot, 1-4. Jokainen arkki on revennyt taitekohdasta kahtia.
Realistinen kirjallisuus
realismi
Ilmeisesti esitelmän käsikirjoitus. Minna Canth piti aiheesta esitelmän Kuopion Suomalaisessa seurassa 8.10.1890.
Eräänä sunnuntaina
kertomukset
Keskeneräinen käsikirjoituksen versio. Arkki on repaleinen. Kertomus ilmestyi Excelsior-kalenterin numerossa 1 vuonna 1889.
Kaupungissa
Keskeneräinen jatko kertomukseen "Kaupungissa". Kertomuksen alku on julkaistu Työväen kalenteri I:ssä vuonna 1893. Käsikirjoitusversiossa ovat sivut 17-151.
novellit
Porvari-Jussi
Novellin käsikirjoitusluonnos. Katkelma on julkaistu Nuori Suomi -lehdessä nro. III 1897. Painetun kertomuksen nimi on "Porvari-Jussi". Lehti oli omistettu Minna Canthin muistolle.
Hullu suutari
Julkaisemattoman novellin käsikirjoitus.
Eräs valloitus
Novellin käsikirjoituskonsepti. Teksti on kirjoitettu konseptiarkeille. Kirjoitusajankohtaa ei tiedetä.
Anna Liisa
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kahdella arkilla lyhyet näytelmän katkelmat. Sivut on numeroitu.
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Sivut on numeroitu. Osa sivuista puuttuu, tallella ovat sivut 1-4 ja 19-43.
Agnes
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmäkäsikirjoituksen luonnos. Välissä olevien tyhjien sivujen jälkeen on ensimmäisen näytöksen uusi alku.
Kodista pois
Kodista pois -näytelmän alku kirjoitettuna folio-kokoiselle arkille. Kansilehdellä kirjoitusta. Arkin toisesta lehdestä on leikattu pala pois. Kyseessä on käsikirjoituksen katkelma. Canth dramatisoi novellinsa Kodista pois vuonna 1895. Kaarlo Bergbomin ehdotuksesta näytelmäversion nimeksi tuli Kotoa pois. Näytelmän lopullinen käsikirjoitus on myös digitoitu nimellä Kotoa pois
Kumpulainen
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Vihon lopussa on yhteiskunnallista tekstiä.
Petter Kivimaa
Lyijykynällä kirjoitettu kertomuksen katkelma. Vihon kääntöpuolella on näytelmätekstiä.
Over Aevne
Björnstjerne Björnson
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnoksen katkelma. Vihon kaksi ensimmäistä lehteä ovat irrallaan.