Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1998
Äikiä, Reino
Karjalaisten tulo ja sijoittuminen Laukaaseen
Vihavainen, Erkki
Keuruun kaupunginkirjasto
Karjalan ääni — Sibeliuksen musiikkia maaseudulle
Pohjois-Karjala
musiikki
konsertit
pianistit
Mäkinen, Väinö
Sisältää konserttiohjelman ja artikkeleita pianisti Väinö Mäkisen konserteista ja Sibeliuksen musiikista. Väinö Mäkinen oli Sortavalan Myllykylän opettajan ja tehtailijan Eero Mäkisen poika.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Karjalan ajan-tiedot : Täysinän rauhaan asti
Ilomantsi
Karjala
historia
1500-luku
Karjalan ajan-tiedot Täyssinän rauhaan asti, wuonna 1595
Europaeus, Anders Josef
Aschanin ja kumpp. (kirjapaino)
Karjalan ja Savon ensimmäisiä koulumestareita
kansanopetus
seurakunnat
opettajat
1700-luvulla oli lasten kansanopetus aluksi seurakuntien vastuulla. Vuoden 1762 kuninkaan päätöksellä lukkarit tai pitäjän koulumestarit velvoitettiin opettamaan lapsia. Myös koulutaloja alettiin rakentaa. Koulumestarit olivat entisajan alkeiskoulun opettajia.
Salenius, J. M.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5 SAL
kansalaissota
ensimmäinen maailmansota
Karjalan kysymys vuosina 1917–1920, eli, Katsaus Karjalan-kysymyksen poliittiseen luonteeseen.
Ruuth, Y. O.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.71 RUU
Karjalan Laajoen Marttayhdistys 50 vuotta
Varsinais-Suomi
Mynämäki
Karjala Tl.
martat
Vuoristo, Marjatta
Karjalan liitto : toimintakertomus vuodelta 1940
karjalaisuus
siirtoväki
karjalaiset
järjestöt
toimintakertomukset
Karjalan liitto perustettiin 20.-21.4.1940. Ennen sitä 12.3.1940 oli solmittu Moskovan rauhansopimus, jonka seurauksena karjalaiset joutuivat siirtymään luovutetuilta alueilta uusille asuinsijoille. Karjalan liiton tarkoituksena oli pitää yhteyttä karjalaisiin yhteisöihin, tehdä karjalaisten asemaa tunnetuksi ja parantaa siiroväen elinoloja. Lähde: Karjala - karjalaisuus : Karjalan liitto ry 1940-2017 : juhlajulkaisu
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06 KAR
1900-luku
pankkiala
osuuskassat
historiikit
Karjalan osuuskassa
Karjalan Sivistysseura - Vienan Karjalaisten liitto 1906-1936 : 30-vuotiskertomus. Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1935 - 9.4.1936
Laatokan Karjala
kulttuurijärjestöt
Karjalan Sivistysseura
Vienan Karjalaisten Liitto
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Julkaisu sisältää Karjalan Sivistyseuran toimintakertomuksen lisäksi laajan Vienan Karjalaisten Liiton ja Karjalan Sivistysseuran 30-vuotiskertomuksen toiminnasta vuosilta 1906-1936.
Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.105 KAR
Karjalan Sivistysseura ja Vienan Karjalaisten Liiton toiminta loppuvuosinaan
toiminta
Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Seura on satavuotisen historiansa ajan toiminut itäkarjalaisen kulttuurin, kielen ja perinteen vaalimiseksi Suomessa ja Venäjän puolella. Julkaisussa kerrotaan Karjalan Sivistysseuran perustamisesta vuonna 1917 ja alkutoiminnasta. Se sisältää myös Karjalan Sivistysseuran säännnöt. Lopussa on myös selostus Vienan Karjalaisten Liiton toiminnasta liiton loppuvuosina.
Karjalan Sivistysseuran seitsemäs toimivuosi (Vienan Karjalaisten Liiton perustamisesta lukien 18:s) : 9/4 1923-9/4 1924
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi.
Karjalan sivistysseura
Karjalan Sivistysseuran toiminta 9/4 1919-9/4 1920 : vuosikertomus
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Seura on yli satavuotisen historiansa ajan toiminut itäkarjalaisen kulttuurin, kielen ja perinteen vaalimiseksi Suomessa ja Venäjän puolella. Wienan Karjalaisten Liitto ja sen seuraaja Karjalan Sivistysseura ovat toiminnassaan keskittyneet Vienan, Aunuksen ja Raja-Karjalan kielen ja kulttuurin vaalimisen sekä sivistystyön tukemiseen. Rajojen uudelleen järjestämiseen tai muihin valtakuntien välisiin poliittisiin kysymyksiin ei seura ole kantaa ottanut. Poikkeuksena tästä linjasta olivat vuosien 1917–18 levottomat ajat, jolloin karjalaiset muiden Venäjän vähemmistökansojen tavoin hakivat selvyyttä kansalliseen asemaansa. Karjalan Sivistysseura toimii edelleen ja julkaisee mm. Karjalan Heimo -lehteä. Lähde: Järjestön kotisivu http://www.karjalansivistysseura.fi/
Mitro, B. ja Härkönen, Iivo
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1934-9.4.1935 : (Vienan Karjalaisten Liiton toiminnan alusta lukien 29:s)
Karjalan sivistysseuran toimivuosi 9.4.1936-9.4.1937 : (Vienan Karjalaisten Liiton toiminnan alusta lukien 31:nen)
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Julkaisu sisältää Iivo Härkösen artikkelin: Eräs nykypäivän ilmiö Neuvosto-Karjalan kansallisessa politiikassa.
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1937-9.4.1938 : (32:nen toimivuosi)
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1938-9.4.1939
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1939-9.4.1940 : (34:s toimivuosi)
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1940-9.4.1941 : (35:s toimivuosi)
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1941-9.4.1942 : (36:s toimivuosi)
Keitele
valokuvat
myyjäiset
1960-luku
Paananen, Wellamo
Karjalanpiirakoiden tekoa Keiteleen sotainvalidien naisosaston myyjäisiin. Kuvassa Elli Jauhiainen ja Klaudia Rummukainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 13.5.1966.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Joensuu
pikkujoulut
vaakunat
Ilosaareen vuonna 1955 avatun Karjalantalon Pikkujoulujunassa esiintyi avajaisvuonna Niilo Tarvajärvi. Samalla pyydettiin ehdotuksia kaupungin uudeksi vaakunaksi. Uusi, Toivo Vuorelan suunnittelema vaakuna hyväksyttiin käyttöön vuonna 1957.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Joensuun Karjalaseura
tapahtumat
käsiohjelmat
Joensuun Karjalaseura järjesti Karjala-illan kaupungintalon juhlasalissa 4.11.1934. Ohjelmasta löytyy seuraavia esiintyjänimiä: Joensuun sk. soittokunta, pastori Ari Surakka, eversti ja everstinna Sainio, P. Kyöttinen ja maisteri Virtanen. Näytelmänä esitettiin Muujärven Gauro.
Karjalattaren kanta Raittiusasiassa oikeasta karwassaan
raittius
alkoholi
Karjalatar
Raittiusyhdistys Wesa
Viinan kotitarvepoltto kiellettiin 1865 ja viinan valmistus keskittyi kaupunkeihin. Samoihin aikoihin raittiusaate vahvistui Suomessa. Sen hengessä perustettiin myös Joensuun Raittiusyhdistys vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Joensuun Wesa. Karjalatar uhrasi alkoholikysymykselle paljon sivuja. Osa kaupunkilaisista paheksui syvästi kaupungin olutpanimoita ja oluthuoneita ja keskustelua herätti etenkin anniskelu- ja myyntioikeudet. Kaupungissa toimi vuosisadan vaihteen molemmin puolin mm. Ivan Kononoffin ja Reinhold Ryynäsen vuonna 1862 perustama Haukipuron Oluttehdas, Vanha Viinatehdasyhtiö sekä merikapteeni Otto Laxellin ja kauppias Karl Anton Laxellin vuonna 1883 perustama Olutehdas.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto Pienpainatteet 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Lappeenrannan kirjapaino (painopaikka)
näyttelyt
lehmät
1900-luvun alku
Orimattilan kaupunginkirjasto
Raisio
1950-luku
uimarannat
Raisionlahden ollessa vielä avoimena Karjaniemeä käytettiin yleisenä uimarantana. Se sijaitsi lahden itärannalla, nykyisen Nesteentien kummallakin puolella. Varsinainen uimaranta oli alueella, jossa nykyinen kävelytie kiertää kallioleikkauksen. Nesteentien ja -radan rakentamisen myötä Karjaniemen käyttö uimarantana päättyi. Tie- ja ratayhteys saatiin valmiiksi Nesteen öljynjalostamon toiminnan käynnistyessä vuonna 1957.
Savolainen, Aimo
kansakoulu
Päijänne-lehdessä 5.3.1878 ilmestynyt nimetön lehtikirjoitus otsikolla "Karkea työ ja oppi" kritisoi kansakoulujen vastustamista, todennäköisesti Minna Canthin laatima (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Minna Canth
koulut
koulurakennukset
Karkkula
Karl August Tavaststjerna
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Karl ja Gabrielle Tavaststjernan sähke Minna Canthin omaisille 1897
sähkeet
surunvalittelut
Sähketekstinä K. A. Tavastjernan nelisäkeinen muistoruno Minna Canthille.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Karl Johan (Jussi) Canth
Jussi Canth
Karl Johan (Jussi) Canth (Minna Canthin poika)
kartanot
Karlbergin kartano
Karlberg
Aulanko
Hämeenlinna
1900-luku (vuosikymmen)
Karlbergin kartanon ympärillä oleva edustapuisto rajautui pohjoisen puolella saunarakennukseen ja sähkölaitokseen sekä siihen liittyneisiin rakennelmiin. Eversti Standertskjöld oli innostunut kaikista uusista keksinnöistä. Niinpä hän rakennutti Karlbergiin myös oman sähkölaitoksen. Sähkölaitos oli punatiilinen, pientä linnaa muistuttava rakennus, jossa vesivoiman avulla tuotettiin sähköä koko kartanon alueelle jo 1900-luvun vaihteesta lähtien. Vanha sähkölaitosrakennus on edelleen olemassa nykyisen Aulangon kylpylähotellin vieressä Vanajaveden rannassa. Muut kuvan rakennukset on purettu.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Enok Rytkönen.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Hugo Standertskjöld rakennutti Karlbergin kartanon päärakennuksen uudestaan barokkityyliin vuonna 1890. Arkkitehti Waldemar Aspelin käytti hyväkseen vanhan rakennuksen runkoa ja säilytti sen kaksikerroksisen keskiosan. Ristipäädyn muoto korvattiin kuitenkin neljään suuntaan kaltevalla, kaarevalla katolla. Rakennusta myös pidennettiin molemmista päistä, ja länsipäähän rakennettiin vielä kahdeksankulmainen torni. Kartanossa oli keittiötilojen lisäksi viisitoista huonetta, joista yksitoista alakerrassa ja neljä yläkerrassa. Sisätilojen runsas koristeellisuus jatkui rakennuksen ulkopuolella, niin julkisivuissa kuin puiston kukkaistutuksissakin. Kartanon hyvinhoidetulla pihalla ja sitä ympäröivässä puistossa kasvoi kesäisin mm. kaktuksia ja palmuja, jotka vietiin talveksi suojaan kartanon kasvihuoneisiin. Karlbergin päärakennus paloi vuonna 1928, jolloin Aulanko oli jo myyty Hämeenlinnan kaupungille.
rakennukset
puistot
huvimajat
Onnentemppeli
Aulangon omistaja ja rakennuttaja eversti Hugo Standertskjöld oli ankara työnantaja, mutta hän piti myös hyvää huolta työväestään. Juhannuksena eversti järjesti palvelusväelleen "henkistä virkistystä" eli suuret juhannusjuhlat kuvassa näkyvän Onnentemppelin viereisellä kentällä. Juhlissa oli hyvää ohjelmaa. Joskus paikalle oli varta vasten tilattu soittokunta Helsingistä asti. Everstin juhlissa tarjottiin mm. vehnästä ja leivoksia ja jaettiin paketteja, joissa oli esim. kahvia ja sokeria. Kun tanssi alkoi, piti kaikkien lähteä mukaan, kukaan ei saanut jäädä istumaan. Karlbergin eversti muisti palvelusväkeään myös jouluna raha- ja tavaralahjoilla.
1890-luku
Upporikas kapteeni, myöhemmin eversti Hugo Standertskjöld (1844–1931) osti Karlbergin kartanon kesäasunnokseen vuonna 1883. Arkkitehti Waldemar Aspelin suunnitteli kartanon vanhan puurakennuksen muutos- ja laajennustyöt, jotka valmistuivat vuonna 1890. Uudistetusta päärakennuksesta tuli ranskalaista barokkityyliä edustava linnamainen kartano torneineen ja ulokkeineen. Rakennuksen länsipäässä oli kahdeksankulmainen torni, jonka ylin kerros oli avovilpolana. Päärakennuksen lisäksi Standertskjöld rakennutti lukuisia vieraitaan varten Kavaljeerirakennuksena tunnetun huvilan. Kartanon pihapiiriin kuului useita muitakin rakennuksia, mm. hevostallit Aulangontien varrella ja oma punatiilinen sähkölaitos lähellä rantaa. Karlbergin kartanon päärakennus tuhoutui tulipalossa talvella 1928.
Nyblin, Daniel
patsaat
1920-luku
Karlbergin kartanon päärakennuksen eteläpuolella oli hyvin hoidettu rantapuisto. Eversti Standertskjöldin aikana rantapuistoon istutettiin mm. tammia ja lehmuksia. Rantapuisto oli kuitenkin etupäässä kukkapuisto, runsaissa kukkapenkeissä ja istutusalueilla kukoistivat mm. ruusut, verenpisarat, heliotroopit ja alppiruusut. Karlbergin puutarhuri apulaisineen kasvatti kasvihuoneissaan vuosittain yli satatuhatta kukantainta, jotka sitten istutettiin puiston kukkapenkkeihin. Kukkaistukset oli siististi rajattu simpukankuorilla ja rautakaarilla. Käytäviä puistossa oli paljon ja niiden varrella penkkejä, joten istutuksia saattoi ihailla monesta suunnasta. Rantaa kiertävän tien varrelle oli aseteltu jalustojen päälle antiikin mallin mukaan tehtyjä kuvapatsaita.
rannat
laiturit
Vanajavesi
1910-luku
Signe Brander kuvasi Karlbergin kartanon rantapuiston yläviistosta varmaankin kartanon itäpäädyn tornista vuonna 1912. Rannassa näkyy kartanon venelaituri ja toisen laiturin päässä sijaitseva uimahuone. Kuvan keskellä olevan ison visakoivun taakse jää kivinen lemmenluola, jonka molemmin puolin polut kaartuvat kohti rantaa. Luolan takana on puinen, hevosenkengän muotoinen penkki. Kuvan taustalla vasemmalla häämöttää Hämeen linnan siluetti. Juna on ilmeisesti juuri ylittänyt vanhan rautatiesillan, joka peittyy osittain savuun.
Brander, Signe
Kenraali Eberhard Galindo myi vuonna 1883 omistamansa Karlbergin eli Mäkelän maatilan ja kartanon kesänviettopaikaksi Hugo Standertskjöldille. Standertskjöld osti myös myös muita maatiloja Karlbergin ympäristöstä, mm. Katajiston ja Metsänkylän rusthollit. Standertskjöld rakennutti kartanon päärakennuksen uudestaan barokkityyliin arkkitehti Waldemar Aspelinin suunnitelman mukaan vuonna 1890. Kartanon ympärille valmistui Vanajaveden rantaan ulottuva puistoalue ja joukko muita rakennuksia, joista kuvassa näkyvät mm. sähkölaitos äärimmäisenä vasemmalla, uimahuone laiturin päässä ja puiden varjostama kivinen lemmenluola päärakennuksen edustalla.
Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on muodoltaan haitarikirja. Kuvien aiheena liikkeessä oleva pikkutyttö, Karlotta. Liittyy näyttelyyn Karlotta, Mörkö ja Meri Galleria Anhavassa 26.11.-19.12.2004.
Tuori, Santeri
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Kojo, Anssi
Saarinen, Pentti
myymälät
kivet
1970-luku
Tossavanlahden Mäkelässä esi-isien muistokiven äärellä Mäkelän isäntä Otto Saastamoinen ja emäntä Elsa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 27.11.1975.
Karsikon Kalle 1900-luvun vahvamies Oinoskylältä
Jokinen, Lauri
suomennokset
lehdissä julkaistut kertomukset
Päijänne-lehdessä heinäkuussa 1878 ilmestynyt, mahdollisesti Minna Canthin suomentama kertomus, tekijänä August Blance. Ei suomentajan nimeä. Kannilan mukaan tämä teos mainitaan Päijänne-lehdessä ilmestyneessä arvostelussa (nro 20, 1879) Wiljan eli Minna Canthin suomentamaksi (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Wilja
ihmiset
huonekalut
Nykyisen Siwa-myymälän naapurustossa ollut Karstaamo. Ryhmäkuvassa sen pihalla ovat Sohvi Mäkelä (vas.), Annukka Aavikko, Kalevi Aalto (edessä), Impi Aalto, tunnistamatta, Pirkko Aalto. Kolmas kuva esittää rakennuksen sisätiloja Impi Aallon (o.s. Sipiläinen) aikana.
Pukkilan kunnankirjasto
museoesineet
Honkajoki
Karstat eli kruplat (4_692 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 692. Kaksi puusta valmistettua levyä, joissa kädensijat. Toisella puolella on piikkimatto karstausta varten. Kehruuvillojen alkumuokkaukseen käytetyt työkalut. Näillä karstattiin niiden välissä olevia villoja käsivoimin.
Heikkilä, Juhani
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
ELL
Karstula sai ensimmäisen kirkon 200 vuotta sitten
Karstulalaisia naishiihtäjiä : Martta Poikonen ja Eine Suomäki muistelevat 1920-luvun kilpailumatkojaan
Mäkinen, Toivo