kartanot : Saaren kartano : Mäntsälä
historia : Mäntsälä
paikallishistoriat : Mäntsälä
Tiedosto sisältää kirjan sivut 145-192. Ensimmäinen osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123032. Toinen osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123033.
Blåfield, Martti toim.
Heikkilä, Terttu toim.
Mäntsälän kunnankirjasto
Mäntsälän Saaren kartano : Osa 1/3
Mäntsälän Saaren kartano : Osa 2/3
Mäntsälä 400 vuotta : Mäntsälän historiallinen pitäjännäyttely, kylänäyttelyt, juhlavuodeksi kirjoitetut historialliset pienoisnäytelmät, juhlaviikko 4.-11.8.1985 : Osa 1/2
näytelmät : Mäntsälä
Mäntsälä
Sisältää juhlakirjan sivut 1-56. Toinen osa osoitteessa http://digi.kirjastot.fi/items/show/123039 Kirjaan sisältyviä pienoisnäytelmiä ei ole digitoitu tekijänoikeussyistä, mutta niihin voi tutustua kirjastossa.
Mäntsälä 400 vuotta : Juhlakirja : Osa 2/2
Mäntsälä 400 vuotta : Mäntsälän historiallinen pitäjännäyttely, kylänäyttelyt, juhlavuodeksi kirjoitetut historialliset pienoisnäytelmät, juhlaviikko 4.-11.8.1985 : Osa 2/2
Sisältää juhlakirjan sivut 90-156. Ensimmäinen osa osoitteessa http://digi.kirjastot.fi/items/show/123038 Kirjaan sisältyviä pienoisnäytelmiä ei ole digitoitu tekijänoikeussyistä, mutta niihin voi tutustua kirjastossa.
Mäntsälä 400 vuotta : Juhlakirja : Osa 1/2
Ohkolan kylän diakonia- ja lähetystoimikunta 1947-2001
Seurakunnat : Mäntsälä
lähetystyö
diakonia : toimikunnat
historiikit
Mäntsälän Ohkolan kylässä toimineen Diakonia- ja lähetystoimikunnan historiikki vuosilta 1947-2001.
Blåfield, Tuula
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Kierrevihko, jossa kirkkaat laminaattikannet ja 20 kuvitettua lehteä. Tekijän henkilöllisyys tuntematon: Luther Blisset (t. Blissett) on lukuisten eri taiteilijoiden 1990-luvulta lähtien käyttämä pseudonyymi.
Blisset, Luther
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Hämeenlinnan lyseen uudesta koulurakennuksesta kertomus, jonka syyskuun 17 p. v. 1888 kello 12 päivällä vietettävää vihkimysjuhlaa varten kirjoitti Kaarlo Blomstedt
koulut
Hämeenlinna
Hämeenlinnan normaalilyseo aloitti toimintansa vuonna 1873 ns. kivikoulussa eli entisessä yläalkeiskoulun talossa, rakennuksessa, jossa myöhemmin toimi mm. postikonttori. Koulu kärsi alusta asti tilapulasta niin, että pahimmillaan jouduttiin työskentelemään viidessä eri rakennuksessa. Uuden lyseorakennuksen valmistuminen oli huomattava parannus kouluoloihin ja myös merkittävä tapaus Hämeenlinnassa. Tässä kertomuksessa Karl Johan (Kaarlo) Blomstedt (1839–1888), joka oli lyseon rehtorina uuden koulurakennuksen valmistuessa, selvittää tarkasti uuden koulun suunnitteluvaiheet sekä myös rakennustöiden kulun ja kustannukset. Juhlarunon koulun vihkiäisiin kirjoitti kaupungin oma kasvatti, runoilija Paavo Cajander.
Blomstedt, Kaarlo
Julkaistu painettuna: Hämeenlinnassa : (Hämeen Sanomain osakeyhtiön kirjapainossa), 1888.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Muutamia neuvoja talonpojille hallalta rasitetun pohjoisen Suomen maakunnista
maatalouspolitiikka
maanviljely
peruna
vilja
sääilmiöt
hall
Pohjois-Suomi
1800-luku
Suomen Talousseuran sihteeri ja tilastotieteilijä Carl Christian Böcker (1786-1841) teki uraauurtavan työn valistuskirjailijana. Muutamia neuvoja talonpojille -teoksessa hän opastaa lukijoita karjan ruokinnassa ja perunanviljelyssä pohjoisen olosuhteet huomioon ottaen.
Böcker, Carl Christian
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Teos on taiteilijakirja. Valokuvateos, ns. "pläräri", jota nopeasti selattaessa näkee, kuinka viivotinta apuna käyttäen käsi leikkaa keskeltä paperia terävällä veitsellä. Teoksen viimeiset sivut on leikattu kahtia. Ei tekstiä. Numeroitu painos 1000 kpl.
Bocquet, Marie
Teos on taiteilijakirja. Teos kuvaa kukkien asettelijan ja lentokonebongarin rakkaussuhteen päättymistä. Sivuilla mustavalkoisia kuvia kukka-asetelmista, englanninkielisiä ohjeita niiden tekemisestä sekä muutamien Yhdysvaltojen sotilaslentokoneiden tyyppinimiä ja joitakin maantieteellisiä sijaintikordinaatteja. Tekijän signeeraama.
Bodman, Sarah
Teos on taiteilijakirja ja muodoltaan haitarikirja. Teos kuuluu Richard Brautiganin romaanin The Abortion: An Historical Romance (1966) inspiroimaan sarjaan. Tässä osassa numero 3 on kuvia hotellihuoneista taiteilija matkoilta. Mustesuihkutulostus alkuperäisistä valokuvista. Kansi tapettia. Kannen sisäpuolella kuvatekstit englanniksi. Käsitetaidetta. Painos 25 kpl (4/25). Tekijän signeeraama.
Teos on taiteilijakirja ja muodoltaan haitarikirja. Teos kuuluu Richard Brautiganin romaanin The Abortion: An Historical Romance (1966) inspiroimaan sarjaan. Tässä osassa numero 4 on kuvia hotellihuoneista taiteilija matkoilta. Mustesuihkutulostus alkuperäisistä valokuvista. Kansi ruskeaa kartonkia. Kannen sisäpuolella kuvatekstit englanniksi. Käsitetaidetta. Painos 25 kpl (9/25). Tekijän signeeraama.
Teos on taiteilijakirja. Teos on muodoltaan haitarikirja, jonka inspiraationa on Elizabeth Barrett Browningin sonetti nro 43. Teoksen ovat tehneet Sarah Bodman ja australialainen JP Willis yhteistyössä, lähettämällä omia osuuksiaan edestakaisin Englannin ja Australian välillä. Taiteilijat sanovat heitä yhdistävän tekijän olevan viehtymys ihmisluonnon pimeään puoleen. Teoksen tummapohjaisilla sivuilla on kullakin mandalamainen kukkakuvio, näitä peittävät vaaleat ylöspäin käännettävät sivut, joihin on kirjoitettu sonetin tekstejä ja leikattu kuvioita niin, että alle jäävät kukkakuviot näkyvät osittain. Mustat irtokannet, suljetaan mustilla nauhoilla. Painos 20 kpl, joista tämä on ex. 8/20. Tekijöiden signeeraama.
historia
Luhanka
asutushistoria
Leivonmäki
Joutsa
Sysmä
92.845 (YKL)
Torsten Boismanin artikkeli Suomen museoon 2, 1895.
Boisman, Torsten
Suomen museo 2, 1895, s .7-9. Alkuperäisjulkaisu Helsingissä, Suomen Muinaismuisto-Yhdistys.
Jyväskylän kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja. Käsinmaalattu teos violetin värisessä kotelossa, maalaukset ja käsinkirjoitettu teksti: Catherine Bolle. Maalattu bambupaperille vuodelta 1950. Haitarikirja, joka avautuu myös arkiksi (koko 61 x 133 cm). Taiteilijan mukaan teos on syntynyt Helsingin-matkan tuloksena vuonna 2011. Numeroitu kappale (5/5).
Bolle, Catherine
Teos on taiteilijakirja. Mustavalkoisia kuvia lasten ja nuorten kasvoista. Liittyy näyttelyyn Venetsian Biennalessa 1986. Teksti: Suzanne Pagé. J.O. Mallanderin lahjoitus kokoelmaan.
Boltanski, Christian
Mitt hjärtas sång : (ett litet häfte för de närmaste) 1901
Teos on taiteilijakirja. Teos liittyy Alvar Gullichsenin luomaan Bonk-taiteeseen. Amelie Bonk on Bo Carpelanin pseudonyymi.
Bonk, Amelie
Carpelan, Bo
Gullichsen, Alvar
Hämeenlinnan eläinsuojelusseura 1915–1925 : kertomus seuran toiminnasta v. 1915–1925
järjestöt
eläinsuojelu
eläinsuojeluyhdistykset
1900-luku
toimintakertomukset
Hämeenlinnan eläinsuojelusseura vietti 50-vuotisjuhliaan vuonna 1925 puheenjohtajanaan edelleen A. Th. Böök. Säännöllinen historiikkien julkaisu päättyi tähän vuoteen, mutta seuran toiminta jatkui katkoksitta talvisotaan asti. Vuonna 1966 vanhan seuran työn jatkajaksi perustettiin Hämeenlinnan seudun eläinsuojeluyhdistys asessori Harald Toivolan aloitteesta.
Böök, A. Th
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan eläinsuojelusseura (Arvi A. Karisto Oy:n kirjapaino), 1925.
Kansalliskirjasto
Hämeenlinna ympäristöineen : matkailuopas
matkaoppaat
matkailu
nähtävyydet
1920-luku
Hämeenlinnan lyseon maantieteen ja luonnonhistorian lehtori Albert Theodor Böök toimi aktiivisesti muuallakin kuin kouluelämässä. Matkaoppaan kirjoittaminen osoittaa, että hän oli kiinnostunut myös kaupungin matkailuolojen kehittämisestä. Erityisesti puistot olivat lehtorin sydäntä lähellä, ja matkaopas alkaakin Kaupunginpuiston ja muiden Hämeenlinnan puistojen esittelyllä. Muutkin kaupungin ympäristön luontokohteet, kuten Aulanko, "Ahveniston alppimaisema" ja Katumajärven ympäristö, pääsevät Böökin matkaoppaassa hyvin esille.
Böök, A. Th.
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan matkailijayhdistys, 1927.
Hämeenlinnan matkailijayhdistys
Vanhankansan tapoja ja taikoja ym. sivistyshistoriallisia pikkutietoja Keski-Hämeestä 1800 luvulta
kansanperinne
Häme
tavat
uskomukset
Hämeenlinnan lyseon maantieteen ja luonnonhistorian lehtori Albert Theodor Böök esittelee tässä kirjassa Keski-Hämeestä, erityisesti synnyinseudultaan Padasjoelta peräisin olevia vanhoja tapoja ja tarinoita. Ne liittyivät yleensä pyhäpäiviin, mutta myös muihin tapahtumiin ja toimintoihin, kuten häihin, kalastukseen tai metsästykseen. Tapoihin sisältyi usein taikauskoa, sillä toimimalla jollakin erityisellä tavalla uskottiin saavutettavan haluttu asia tai vaihtoehtoisesti estettävän ei-toivottu tapahtuma. Tiettyjen ilmiöiden taas saatettiin katsoa olevan merkki tulevasta. Kirjassa on myös useita lyhyitä kuvauksia historiallisista tapahtumista, kuten Suomen sodasta, keisari Aleksanteri II:n Suomen vierailusta tai Kerpeikkarina tunnetun sarjamurhaaja Juhani Aataminpojan veriteoista ja tuomitsemisesta.
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Arvi A. Karisto (O.y. Hämeenlinnan uusi kirjapaino), 1912.
kaunokirjallisuus
kalastus
metsästys
tarinat
Hämeenlinnan lyseon maantieteen ja luonnonhistorian lehtori Albert Theodor Böök oli myös innokas metsästäjä ja kalastaja. Tässä tarinakokoelmassa hän kertoo metsästys- ja kalastusretkistään, uskollisista koiristaan ja metsästyskavereistaan Hämeenlinnan ympäristössä, synnyinseudullaan Päijänteen rannoilla ja muuallakin Suomessa. Lehtori Böökin omin sanoin kuvattuna: "Nämä ovat aivan vaatimattomia kertomuksia sellaisista retkistä ja elämyksistä ulkona luonnossa, jotka ovat olleet minulle päivän tapauksia kiinnostavammat ja joihin tutustuminen ehkä tuottaisi iloa muillekin.”
Böök, Kerttu
postikortit
puistot
tiet
Tampereentie
Parkki
Kaupunginpuisto
1900-luku (vuosikymmen)
Haahti, Hilja
Yrjö-Koskinen Yrjö Sakari
Kuvernööri Otto Carl Rehbinder perusti Hämeenlinnan kaupunginpuiston eli Parkin 1800-luvun puolivälissä. Viime vuosisadan alun postikortissa näkyy tien reunassa Parkin länsilaidan kiviaitaa. Postikortin on lähettänyt kirjailija Hilja Haahti isäpuolelleen senaattori Yrjö Sakari Yrjö-Koskiselle vuonna 1902.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna-Tavastehus : Enok Rytkönen.
sillat
Pitkäsilta
Keinusaari
talvi
Vanhin tunnettu silta Vanajaveden yli sijaitsi 1600-luvulla linnan pohjoispuolella, suunnilleen nykyisen rautatiesillan kohdalla. Seuraava silta rakennettiin linnan ja Hätilänniemen välille 1740-luvulla. Ensimmäinen silta nykyiselle siltapaikalle Keinusaaren ja keskikaupungin välille valmistui vuonna 1794, jolloin sillan rakennustyöt olivat kestäneet yli kahdeksan vuotta. Uuden sillan rakentaminen tuli jälleen ajankohtaiseksi 1870-luvulla, ja senaatti tarjosi sillan rakentamista ja ylläpitoa kaupungin tehtäväksi. Kuvassa näkyvä puinen Pitkäsilta, Lääninsillaksikin kutsuttu, valmistui kuitenkin valtion kustannuksella vuonna 1878 ja palveli niin kaupungin kuin lääninkin asukkaita aina vuoteen 1909 asti. Viljamakasiini ja lääninsairaalan rakennukset sillan takana Keinusaaressa ovat arkkitehti C. L Engelin käsialaa ja peräisin 1830- ja 1840-luvuilta.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Kirkollinen kirjakauppa - Kyrklig bokhandel.
Kivisellä Pyövelinmäellä tehtiin jo 1840-luvulla kallioiden räjäytystöitä ja maaston tasaamisia, joista kertyi runsaasti kiviä käytettäväksi puiston rakennelmissa. Kiviä käytettiin mm. pitkiin kiviaitoihin, jotka rajasivat puistoa sen länsi- ja luoteispuolella. Kuvassa näkyy puiston länsilaidan kiviaitaa Tampereelle johtavan tien laidassa ns. Pikku-Parkin kohdalla olevassa ylämäessä. Pikku-Parkiksi kutsuttiin Tampereentien länsipuolelle jäävää aluetta, johon jo 1800-luvun lopulla syntyi harvahkoa esikaupunkiasutusta puiston kohdalle. Nykyään alue kuuluu Puistonmäen kaupunginosaan.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Enok Rytkönen.
kadut
Turuntie
kirkkorakennukset
ortodoksinen kirkko
hautausmaat
Kuivasila
Läntinen Viertotie johti Hämeenlinnan keskustasta Kuivansillan yli länteen päin 1900-luvun alussa. Tie tunnettiin myös Chaussé-katuna. Viertotie on vanha nimitys rakennetun kaupunkialueen ulkopuolisille maanteille, joilta vaadittiin kestävyyttä vilkkaan liikenteen tai raskaiden kuormien takia. Vuoteen 1908 asti viertoteiden hoito oli Hämeenlinnassa pääosin valtion vastuulla, vaikka kaupunki osallistuikin kustannuksiin. Talvisessa postikortissa Läntisen Viertotien kaupungin puoleisessa päässä häämöttää vuonna 1900 valmistunut ortodoksinen sotilaskirkko. Tien oikealla puolella on Suomenkasarmien aidattu alue ja vasemmalla puolella näkyy vanhan hautausmaan kiviaitaa. Kiviaidan rakensi tykistösotamies Eerik Rask Suomen sodan jälkeen vuonna 1809, ja se purettiin Turuntien leventämisen yhteydessä 1900-luvun puolimaissa. Hautausmaan laidassa puiden takana on Nordenswan-suvun empiretyylinen hautakappeli. Turuntie tuli nimeksi tälle Hämeenlinnasta länteen johtavalle valtaväylälle vuonna 1925.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Enok Rytkönen.
Aineisto on lisensoitu Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä. Aineisto on vapaasti käytettävissä. Käytön yhteydessä on mainittava lähde.
Hämeenlinnan eläinsuojelusseura v. 1910-1915 : kertomus 40-vuosikokousta varten 27 p. huhtik. 1915
järjestöhistoriikit
yhdistykset
Lehtori A. Th. Böök, Hämeenlinnan eläinsuojelusseuran puheenjohtaja, kirjoitti jälleen viisivuotiskatsauksen seuran toimintaan vuonna 1915, jolloin tämä Hämeenlinnan vanhimpiin kuuluva yhdistys vietti 40-vuotisjuhlaansa. Seuran säännöt oli uudistettu vuonna 1914. Tärkein muutos säännöissä oli, että seura saattoi perustaa "haaraosastoja" maaseudulle. Ensimmäinen maaseutuosasto perustettiin naapurikuntaan Hattulaan. Eläinsuojelusseuran järjestämä toukokuinen Sylvia-juhla Kaupunginpuistossa oli kuluneella kaudella kasvattanut suosiotaan, ja juhlaan osallistui vuosittain yli tuhat koululaista Hämeenlinnan kansakouluista ja myös ympäristön maalaiskansakouluista.
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan eläinsuojelusseura, 1915.
Hämeenläänin metsästysseura : sen sudenjahdit y. m. toiminta
metsästysseurat
Hämeenlinnassa perustettiin metsästysseura 24. tammikuuta 1873 nimellä Jaktföreningen i Tavastehus län. Vuonna 1896 vahvistetuissa suomenkielisissä säännöissä seuran nimeksi tuli Hämeenläänin Metsästysseura. Seuran alueen oli tarkoitus kattaa koko lääni, mutta käytännössä toiminta rajoittui Hämeenlinnan seudulle. Toiminnan tavoitteena oli edistää hyödyllisen metsänriistan karttumista muun muassa vahingollisia petoeläimiä hävittämällä. Lehtori A. Th. Böökin kirjoittamassa metsästysseuran 25-vuotishistoriikissa painottuvatkin erityisesti seuran sudenjahdit. Hämeenläänin metsästysseuran jäseniä 1800-luvun puolella olivat myös maankuulu karhunkaataja Eerikki Heinäkangas Hauholta ja yhtä kuuluisa sääksmäkeläinen Kustaa Kokko, joiden muistosanat Böök lausuu teoksen viimeisessä luvussa. Hämeenläänin metsästysseura toimii edelleen ja on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti toiminut metsästysseura ja vanhin hämeenlinnalainen edelleen samalla nimellä toimiva yhdistys.
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenläänin metsästysseura, 1901.
Hämeenlinnan eläinsuojelusseura 1905–1910 : kertomus 35-vuosikokousta varten 28 päivä huhtikuuta 1910
Vuonna 1910 eläinsuojelusseuran puheenjohtajana toimi edelleen A. Th. Böök, joka kirjoitti jälleen kertomuksen edeltävältä viisivuotiskaudelta seuran 35. vuosikokousta varten. Seuran sihteeriksi oli vaihtunut kauppias K. F. Björkbom. Kertomuksen mukaan valistustoiminta jatkui edelleen ja tuotti tulosta. Lisäksi seura oli mm. ryhtynyt palkitsemaan erityisillä kunniakirjoilla sellaisia eläinten hoitajia, jotka olivat "vähintään viisi vuotta samassa paikassa erityisellä hellyydellä tehtäviään suorittaneet". Sylvia-juhla oli kuluneella viisivuotiskaudella voitu järjestää vain kerran, koska toukokuut olivat olleet hyvin kylmiä.
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan eläinsuojelusseura (Suomalainen kirjapaino osakeyhtiö), 1910. http://urn.fi/URN:NBN:fi-fd2012-pp00000211
Hämeenlinnan eläinsuojelusseura 1900–1905 : kertomus 30:vuosikokousta varten 30 p. huhtikuuta 1905
Hämeenlinnan vuonna 1875 perustettu eläinsuojelusseura oli julkaissut 25-vuotiskertomuksensa vuonna 1900. Tämän jatkoksi seuran puheenjohtaja ja sihteeri A. Th. Böök kirjoitti vuonna 1905 seuran 30. vuosikokousta varten kertomuksen kokousta edeltävältä viisivuotiskaudelta. Seura jatkoi edelleen toimintaansa yleisön valistamiseksi ja eläinten paremman kohtelun edistämiseksi. Tällä kaudella ryhdyttiin myös järjestämään myöhemmin perinteeksi muodostunutta lasten Sylvia-juhlaa Kaupunginpuistossa. Juhlan ohjelmaan sisältyi "esitelmiä, soittoa, laulua, virvokkeiden ja kirjallisuuden jakamista kuin myöskin erilaisten pesimispönttöjen näyttäminen".
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Hämeenlinnan eläinsuojelusseura (Hämeenlinnan uusi kirjapaino), 1905. http://urn.fi/URN:NBN:fi-fd2012-pp00000310
Hämeenlinnan eläinsuojelusseura 1875–1900 : kertomus 25:ttä vuosikokousta varten 28 p. huhtikuuta 1900
Vuonna 1875 perustettu Hämeenlinnan eläininsuojelusseura on yksi kaupungin vanhimmista yhdistyksistä. Lyseon maantieteen ja luonnonhistorian lehtori A. Th. Böök (1858–1943) toimi vuosisadan vaihteessa eläinsuojelusseuran sihteerinä ja myöhemmin pitkäaikaisena puheenjohtajana. Hän laati seuran toiminnasta kaikkiaan viisi kertomusta, jotka yhdessä kattavat vuodet 1875–1925. Seuran ensimmäisen neljännesvuosisadan tärkeimpiä tavoitteita oli hevosten kohtelun parantaminen etenkin markkina-aikaan. Eläinsuojelun asiaa edistettiin myös tekemallä ahkeraa valistustyötä.
Julkaistu kirjana: Hämeenlinnassa : Hämeenlinnan eläininsuojelusseura (Osakeyhtiö Hämäläisen kirjapainossa), 1900. http://urn.fi/URN:NBN:fi-fd2012-pp00000034
järvet
muinaislinnat
Katumajärvi
Vanaja
Talvisen valokuvan Katumajärven rannasta on ottanut 1900-luvun alkuvuosina hämeenlinnalainen opettaja ja kirjailija Albert Theodor Böök.
Enok Rytkönen, Hämeenlinna - Tavastehus
Vastavalmistunut Orimattilan seurakuntakoti vuonna 1929
seurakuntakeskukset
Böök, John
Orimattilan kaupunginkirjasto
Historiallinen ja taloustieteellinen kuvaus Someron pitäjästä : väitöskirja vuodelta 1774
Varsinais-Suomi
Somero
paikallishistoriat
taloustieteet
1700-luku
Borenius, Carl Petter
Somero-seura
Oja, Aulis (suom.)
Historisk och oeconomisk beskrifning öfwer Somero sockn med wederbörandes tilstånd.
maantiede
talous
väitöskirjat
Historiallinen ja taloustieteellinen kuvaus Someron pitäjästä
Åbo : tryckt hos Johan Christopher Frenckell.
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta ja vaiheista lukuvuonna 1905-1906
Sortavala
opettajankoulutuslaitokset
Sortavalan seminaari
Karjala
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Sortavalan seminaari sai valtiopäivillä tarvittavan kannatuksen ja päätös keisarin vahvistuksen. Niinpä avajaiset pidettiin 20.10.1880 Kymölässä, ja Suomen toinen suomenkielinen kansakouluseminaari aloitti toimintansa. Opettajakunta oli valittu aikaisemmin. Lähde: Iivar Kemppinen: Sortavalan seminaarin historia.1969 Vuonna 1905 seminaari on toiminut 25 vuotta. Vuosikertomus lukuvuodelta 1905-1906 sisältää selostuksen seminaarin 25-vuotisjuhlasta.
Borg, O. F.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.405 KER
Noise after Babel : language unrestrained
Boynik, Sezgin
Henriksson, Minna
kartanot
rannat
laiturit
Karlbergin kartano
Karlberg
Vanajavesi
Aulanko
1910-luku
Signe Brander kuvasi Karlbergin kartanon rantapuiston yläviistosta varmaankin kartanon itäpäädyn tornista vuonna 1912. Rannassa näkyy kartanon venelaituri ja toisen laiturin päässä sijaitseva uimahuone. Kuvan keskellä olevan ison visakoivun taakse jää kivinen lemmenluola, jonka molemmin puolin polut kaartuvat kohti rantaa. Luolan takana on puinen, hevosenkengän muotoinen penkki. Kuvan taustalla vasemmalla häämöttää Hämeen linnan siluetti. Juna on ilmeisesti juuri ylittänyt vanhan rautatiesillan, joka peittyy osittain savuun.
Brander, Signe
Mäntykärki
Valokuva on otettu Karlbergin vanhan kartanon tornista pohjoiseen päin kohti Hattulaa. Etualalla näkyy osa kartanon pienehköstä edustuspihasta. Rakennuksen tällä puolella piha oli korotettu ja tuettu kivimuurilla tasaiseksi. Kartanorakennukseen rajautui puoliympyrän muotoinen hiekkakenttä, jonka keskellä oli pyöreä kukkaistutus. Hiekkakenttää ympäröivät nurmikkoalueet kukkaistuksineen ja ruukkukasveineen. Ruukuissa kasvatettiin mm. agaveja ja palmuja, jotka viettivät talven kartanon kasvihuoneissa. Pihan pengerryksen reunalta alkoi kartanon talouspiha monine rakennuksineen. Taustalla näkyy Vanajaveden rannan peltomaisemaa ja Mäntykärki, jonne Standertskjöldin aikana istutettiin puukujanteita.
Kertomus Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vaikutuksesta vuonna 1898
Pohjois-Karjala
maatalous
maatalousjärjestöt
Pohjois-Karjalan maanviljelysseura
Kuopion maanviljelysseura perustettiin vuonna 1861. Seuran toiminta-aluetta oli koko lääni mukaan lukien Karjala. Maanviljelijöiden kokouksia pidettiin vuorovuosin Savossa ja Karjalassa. Vuonna 1887 Pohjois-Karjalaan alettiin puuhata omaa seuraa. Täyden toimintansa Pohjois-Karjalan maanviljelysseura pääsi aloittamaan vuoden 1889 alusta. Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vuosikertomus vuodelta 1898.
Brander, Uuno
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.05 KER
Piirteitä Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran toiminnasta vuosina 1887-1906 ja maataloudellisista oloista sen piirissä
Piirteitä Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran toiminnasta vuosina 1887-1906 ja maataloudellisista oloista sen piirissä. Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran julkaisu. Kuopion maanviljelys-näyttelyyn 1906.
Brander, Uuno Edvard
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.06 BRA
Erik Enbergin kirjapaino
Laatokan Karjala
Suojärvi
Korpiselkä
elinolot
arkielämä
rakennusperinne
asuminen
ruokaperinne
väestö
1890-luku
Tohtori A. A. Branders sai 1889 Keisarilliselta senaatilta määräyksen oleskella vuoden Suojärven ja Korpiselän pitäjissä. Hän tutki paikallisia oloja ja kirjoitti tutkimuksistaan kertomuksen.
Branders, Anders
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 49.2 BRA
Suomalaisen Kirjallisuuden Seura
ilmakuvat
kirkot
Pyhän ristin kirkko
Hattula
Hurttala
1930-luku
Suurin piirtein lounaan suunnasta otetussa ilmakuvassa näkyvät keskiaikainen Hattulan Pyhän ristin kirkko ja kirkkopiha. Kirkkopihaa ympäröi harmaakiviaita, johon liittyy kaksi porttirakennusta ja kellotapuli. Oikeassa reunassa on kirkon etelänpuoleinen porttirakennus ja sen takana kirkon seinustalla asehuone. Porttirakennukset ovat keskiajalta, vaikkakin etelänpuoleinen on osittain rakennettu uudelleen 1700-luvulla, samoin kuin asehuoneen etelä- ja länsiseinä. Kirkkopihan taustalla näkyy Hurttalan kylän rakennuksia ja peltoja Vanajaveden rannassa.
Bremer, Wäinö
hartauspuheet
papit
andakter
präster
1700-talet
Peter Brenners sista tal, : då han genom Stockholms stads södre port fördes ut til en wåldsam död, den 4 julii 1720. Tekijä: Brenner, Petrus Johannis, 1677-1720 Julkaistu:Wasa : omtryckt af Georg Wilhelm Londicer, 1786. Ulkoasu:[1-2] 3-24 s. ; 8:o. Johannis Petrus Brenner kuului pohjalaiseen pappissukuun. Hän syntyi Närpiössä v. 1677. Hänen isänsä oli Närpiön kappalainen Johannes Gabrielis Brennerus ja isoisänsä Mustassaren ja Vaasan kirkkoherra Henricus Martini Brennerus. Brenner tuli ylioppilaaksi Turusta v. 1698, kirjoittautui Tarton yliopistoon Pärnussa ja valmistui filosofian maisteriksi 1699. Hänet vihittiin papiksi v. 1701 ja hän toimi jalkaväkirykmentin kenttäsaarnajana Riiassa ja Narvan varuskunnan saarnaajana 1703. Venäläisten vallatessa Narvan 1704 hän joutui vangiksi ja hänet vietiin sotavankina Venäjälle. Riian jouduttua Venäläisille Brenner pääsi Pyhän Jaakobin seurakunnan kirkkoherraksi 1711 mutta pakeni samana vuonna Saksaan ruotsalaisten hallitsemalle alueelle. Seuraavana vuonna Kaarle XII määräsi Brennerin luokseen Turkkiin. Kaarle nimitti hänet vielä samana vuonna Mustasaaren ja Vaasan kirkkoherraksi, mutta Brenner ei koskaan tullut Vaasaan hoitamaan virkaansa vaan matkusti sen sijasta Tukholmaan, jossa hän jatkoi jo Turkissa aloittamaansa poliittista juonittelua levittämällä huhuja kuningasta vastaan tekeillä olevista vehkeilyistä. Kuninkaan saatua surmansa Norjassa loppuvuodesta 1718, Brenner sotkeutui yhä pahemmin omiin poliittisiin juonitteluihinsa, niinpä kun hänet oli valittu Etelä-Pohjanmaan papiston edustajaksi vuoden 1719 valtiopäiville, arkkipiispa kielsi häntä osallistumasta. Sen sijaan hän joutui kuulusteluun syytettynä maanpetoksellisesta toiminnasta. Hänet pidätettiin papinvirasta ja häntä kiellettiin poistumasta Ruotsista. Brennerin onnistui kuitenkin paeta Kööpenhaminaan aikomuksenaan jatkaa Venäjälle. Hän jäi kuitenkin kiinni Hampurissa ja hänet palautettiin Ruotsiin. Seuranneessa oikeudenkäynnissä Brenner todettiin syylliseksi maanpetokseen. Säätyjen asettama komissio tuomitsi hänet kuolemaan ja Brenner mestattiin Tukholman ulkopuolella 4.7.1720. Viimeisessä puheessaan Brenner tunnusti kateuden ja vihan ajaneen hänet rikoksiin. Puhe painettiin sittemmin useaan otteeseen. Vaasan kaupunginkirjastossa puhe on Londicerin painama sekä suomeksi että ruotsiksi. Biografiakeskus.
Brenner, Petrus Johannis
Londicer, Georg Wilhelm (kirjapaino, Vaasa, 1776-1804)
Kansalliskokoelma, sijainti: Rv Saarnakirjallisuus
swe
hautauspuheet
Petari Brennerin wijmmeinen puhe, kuin hän Stockholmin kaupungin eteläisen portin kautta uloswietin wäkiwallaiselle kuolemalle, s. 4. p. heinäkuusa 1720. Ruotsista suomexi käätty. Tekijä: Brenner, Petrus Johannis, 1677-1720 Julkaistu:Wasasa : prändätty Georg Wilhelm Londicerildä, 1780. Ulkoasu:24 s. ; 8:o. Johannis Petrus Brenner kuului pohjalaiseen pappissukuun. Hän syntyi Närpiössä v. 1677. Hänen isänsä oli Närpiön kappalainen Johannes Gabrielis Brennerus ja isoisänsä Mustassaren ja Vaasan kirkkoherra Henricus Martini Brennerus. Brenner tuli ylioppilaaksi Turusta v. 1698, kirjoittautui Tarton yliopistoon Pärnussa ja valmistui filosofian maisteriksi 1699. Hänet vihittiin papiksi v. 1701 ja hän toimi jalkaväkirykmentin kenttäsaarnajana Riiassa ja Narvan varuskunnan saarnaajana 1703. Venäläisten vallatessa Narvan 1704 hän joutui vangiksi ja hänet vietiin sotavankina Venäjälle. Riian jouduttua Venäläisille Brenner pääsi Pyhän Jaakobin seurakunnan kirkkoherraksi 1711 mutta pakeni samana vuonna Saksaan ruotsalaisten hallitsemalle alueelle. Seuraavana vuonna Kaarle XII määräsi Brennerin luokseen Turkkiin. Kaarle nimitti hänet vielä samana vuonna Mustasaaren ja Vaasan kirkkoherraksi, mutta Brenner ei koskaan tullut Vaasaan hoitamaan virkaansa vaan matkusti sen sijasta Tukholmaan, jossa hän jatkoi jo Turkissa aloittamaansa poliittista juonittelua levittämällä huhuja kuningasta vastaan tekeillä olevista vehkeilyistä. Kuninkaan saatua surmansa Norjassa loppuvuodesta 1718, Brenner sotkeutui yhä pahemmin omiin poliittisiin juonitteluihinsa, niinpä kun hänet oli valittu Etelä-Pohjanmaan papiston edustajaksi vuoden 1719 valtiopäiville, arkkipiispa kielsi häntä osallistumasta. Sen sijaan hän joutui kuulusteluun syytettynä maanpetoksellisesta toiminnasta. Hänet pidätettiin papinvirasta ja häntä kiellettiin poistumasta Ruotsista. Brennerin onnistui kuitenkin paeta Kööpenhaminaan aikomuksenaan jatkaa Venäjälle. Hän jäi kuitenkin kiinni Hampurissa ja hänet palautettiin Ruotsiin. Seuranneessa oikeudenkäynnissä Brenner todettiin syylliseksi maanpetokseen. Säätyjen asettama komissio tuomitsi hänet kuolemaan ja Brenner mestattiin Tukholman ulkopuolella 4.7.1720. Viimeisessä puheessaan Brenner tunnusti kateuden ja vihan ajaneen hänet rikoksiin. Puhe painettiin sittemmin useaan otteeseen. Vaasan kaupunginkirjastossa puhe on Londicerin painama sekä suomeksi että ruotsiksi. Biografiakeskus.
Mikrofilminä: Kansalliskokoelma, sijainti: Rv Saarnakirjallisuus
fin
Järjestyssääntöjä wangeille Hämeenlinnan kuritushuoneessa
ohjeet
1870-luku
vankilat
Vangeilta edellytettiin 1800-luvun loppupuolella mm. välttämätöntä kuuliaisuutta ja tottelevaisuutta esimiehiä kohtaan sekä uutteruutta ja tarkkaavaisuutta työssä ja opin kuulemisessa. Kiellettyä oli mm. tappeleminen muiden vankien kanssa, ääneen nauraminen, laulaminen, viheltely, huutelu, luikkaaminen ja kaikki muutkin sopimattomat kujeet. Vangeille esitellään ohjeissa myös vankilan päiväjärjestys herätyksineen sekä työ- ja ruokailuaikoineen. Ohjeet vangeille on kirjattu sekä suomen että ruotsin kielellä. Ohjeet on allekirjoittanut Hämeenlinnan vankilan johtaja P. A. Brofeldt.
Brofeldt, P. A.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinnassa : (A. W. Lindgrenin kirjapainossa), 1877.
Ohjeita wankiwartioille Hämeenlinnan kuritushuoneessa
vangit
Vanginvartijan ohjeet vuodelta 1877 sisältävät viisi pykälää, joista ensimmäisessä on lueteltu vanginvartijan kahdeksantoista velvollisuutta. Toisessa pykälässä on luettelo asioista, jotka on kielletty vanginvartijoilta. Muut pykälät käsittelevät mm. vartijoiden työaikaa, esimiesten tervehtimistä ja vankien käsittelyä pakotilanteissa. Ohjeet on allekirjoittanut vankilanjohtaja, asessori Petter Adolf Brofeldt (1843–1898), jolla oli valtakunnallisestikin merkittävä osuus Suomen vankeinhoidon uudistamisessa 1800-luvun loppupuolella. Brofeldt oli mukana myös Hämeenlinnan kunnallispolitiikassa.
Teos on taiteilijakirja. Kolmikielinen teos, jossa Marcel Broodthaers kommentoi Michael Foucaultin tekstiä This is Not a Pipe. Projekti ei koskaan toteutunut tarkoitetulla tavalla. Tässä teoksessa on fragmentteja suunnitellusta projektista, jonka oli alunperin vuonna 1969 kehittänyt Literary Section of the "Musée d'Art Moderne, Département des Aigles".
Broodthaers, Marcel
Gilissen, Maria
Borgemeister, Reiner
Holy Bible : containing the Old and New Testaments : translated out of the original tongues and with former translations diligently compared an revised by His Majestys special command : appointed to be read in churches
Teos on taiteilijakirja. Raamatun teksti ja valokuvia. Valokuvien lähde: The Archive of Modern Conflict.
Broomberg, Adam
Chanarin, Oliver
Ophir, Adi
Teos on taiteilijakirja. Kullakin sivulla tekijän oman mittausjärjestelmän mukaan laskettu jonkin paikan pituus, leveys ja korkeus. Painos 700 kappaletta.
Brouwn, Stanley
Teos on taiteilijakirja. 23-sivuinen vihkonen, jossa litteroituja haastatteluita sekä valokuvin kuvitettuja päiväkirjanomaisia merkintöjä taiteilijakirja-alan edustajien kokousviikonlopusta Rotterdamissa ("Books Are Bridges Art Book Fest, 16-17.07.2022"). Painos 250 kpl.
Brown, Eleanor Vonne
Grûnke, Moritz
De Jong, Karin
Lefebvre, Antoine
Ikons of the First National Church of the Exquisite Panic, Inc.
Teos on taiteilijakirja. Liittyy samannimiseen näyttelyyn Milanossa Fondazione Mudimassa. Näyttelyn järjestäjä ja kuraattori Editions Francesco Conz.
Brown, Robert Delford
Morgan, Robert C.