Seppä, Hilja Maria (o.s. Kyssä)
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1989
Seppä, Helka
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on kääritty vauvan sideharsovaippaan. Irtokansien sisällä päiväkirjan muotoon mustekynällä käsin kirjoitettu kuvaus taiteilijan lapsen ensimmäisestä vuodesta. Uniikkikappale.
Kiiskinen, Cia
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Pyhäjoki (kunta)
kylät
Yppäri
Suni
kalastajakylät
Kaleva
artikkelit (julkaisut)
Puskala, Marianne
Pyhäjoen kirjasto
rakennukset
Honkajoki
Aitta (1_23 Honkajoki). Hirsirakenteinen aittarakennus korkealla perustuksella. Edessä kiviset rappuset. Etualalla kulkee tie. "Pohjoisen porstuas, Hämeen hännillä" -teoksen mukaan rakennus on Kalliomäen aitta Katkonkylässä. Katso myös 1_24 ja 1_25. Kuvasta ei tarkempia tietoja. Vrt. Honkajoki-Seuran Joulu 1961, s. 18; Honkajoen Joulu 1973, s. 6
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Aitta (1_24 Honkajoki). Hirsirakenteinen, kuvattu takapuolelta. Todennäköisesti kuvan 1_23 aitta eri kuvakulmasta. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Aitta (1_29 Honkajoki). Hirsirakenteinen, sivulta lautavuorattu. Aitan alla lautavarasto. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
sisätilat
esineet
Aitta sisäpuolelta (1_10 Honkajoki). Näkymä aitan perälle, jossa hyllyillä astioita, mm. leilejä. Kuvan yläosassa näkyy kattorakenteita. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Aitta tai riihi (1_2 Honkajoki). Hirsirakenteinen ja pärekattoinen rakennus, jossa matala ovi ja päädyn yläosassa pieni ilmaluukku. Rakennuksen sivuseinällä joitakin työkaluja. Kuvasta ei tarkempia tietoja. 1950-l. alkup.
Aittarakennuksen siirtotyö museoalueelle
Varsinais-Suomi
Nousiainen
1980-luku
kotiseutumuseot
kotiseutuyhdistykset
rakentaminen
siirto
Tiihonen, Paavo
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Keitele
valokuvat
rehunsäilöntä
1930-luku
AIV-rehun tekoa aloiteltiin Ypykälläkin 1930-luvulla. Tornia korotettiin sitä mukaa, kun se täyttyi. Taustalla näkyy Mustikkamäki. Kuva Aarne Huttunen.
Keiteleen kunnankirjasto
runot
runoilijat
kirjailijat
Hattula
Hämeenlinna
Jaakko Juteinin Ajan wiete elli Moninainen runokokous ilmestyi vuonna 1817 Viipurissa. Ajan wiete sisältää pilkka- ja leikkilaulujen lisäksi muutamia lyyrisempiäkin runoja, esim. kauniin rakkausrunon Pojan laulu tytöllensä. Juteinin sydäntä lähellä olevia aiheita olivat mm. suomen kielen asema (Kiwi-piirros Häpy-patsaassa Suomen Oppineille) ja eläinten suojelu (Kuoharista elli Salwajasta). Suurin osa kokoelman runoista noudattaa kalevalaista runomittaa.
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painosta), 1817.
Kansalliskirjasto
Turku
paikallishistoriat
Euren, Gustaf Erik
Excelsior 1887 -kalenterissa (ilmestyi v. 1888) julkaistu Minna Canthin kirjoitelma otsikolla "Ajatelmia". Canthin nimi on mainittu vain kalenterin sisällysluettelossa (s. 67).
Minna Canth
Excelsior. Kalenteri vuonna 1887 (Helsinki 1886)
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1998
Väätäinen, Riitta
Väätäinen, Eero
Ajokkaan osto poliisi Alelalta Kessin savotan aikaan
Kessi
Kirakkajoki
Kaitavaara
Petsamo
Inarijärvi
Ivalo
Nellim
Mustola
Pitkäsalmi
Suonikylä
Hammasjärvi
Ukonjärven majatalo
Alela, Hugo
Kyrö, Sammu
Marin, os. Kyrö Olga
Elisto, Kalle
poliisit
savotat
poro
ruokahuolto
Svante Kangas kertoo Kessin savotasta ja elämästä siellä 1933-1934. Puut kaadettiin sydäntalven aikaan aamuvarhaisella lampun valossa. Svante liikkui alueella porolla. Hän saikin tehtyä Lapinkuulun ojuksen eli hyvän ajoporon kaupat poliisi Alelan kanssa.
Kangas, Svante
Salo, Martti
Ajuri-taksa : Jyväskylän kaupungin kuorma- ja pika-ajurien taksat
Jyväskylä
Jyväskylän kaupunki
hinnastot
maksut
kuljetusmaksut
ajoneuvot
hevosajoneuvot
kuljetusala
1900-luku
69.62 (YKL)
Jyväskylän kuorma- ja pika-ajurien taksat 1908.
Alkuperäinen:[Jyväskylän maistraatti] : Jyväskylässä, Keski-Suomen kirjapainossa 1908, Jyväskylän kaupunginarkisto.
Jyväskylän kaupunginkirjasto
joululehdet
kausijulkaisut
Toijala
kotiseutulehdet
kotiseutukuvaukset
Toijala : Toijalan rotaryklubi, 1987-
Julkaisija myöhemmin: Akaan rotaryklubi.
Akaa
Perämäki, Anssi
Keuruun kaupunginkirjasto
Paananen, Wellamo
Akankangas Kulvemäeltä. Vuosiluku ei tiedossa.
Paananen, Vellamo
Ilkiävaara
Angeli
Kompromissi-Mattila
Ilkiävaaran savotta
hakkuut
Metsänhoitaja Aki Castren oli omapäinen eikä kuunnellut toisten ohjeita. Piittaamattomuus aiheutti metsänhoitajalle mm. vakavan vilustumisen Tenolla ja Ilkiävaaran savottatyömaan työnjohdon menettämisen.
Arrela, Lauri
Kähkönen, Esko
Konesjärvi
metsänhoitaja, Piispanen
metsänhoitaja, Uusvaara
Castren, Aki
Metsänhoitaja Castren testaa Arrelan metsästysohjeiden noudattamista ja kehuskelee taakan kantamistaitojaan. Pilkkionni Syysjärvellä lepyttää Castrenin mielen Ailin kämpän siirtämismääräyksessä.
Akkajoki
Akkajärvi
kolttasaamelaiset
kalastus
luontaiselinkeinot
Haastateltavan lapsuudessa Akkajärvellä elettiin luontaistaloudessa, elinkeinoina olivat kalastus, poronhoito ja metsästys. Ympärillä olevissa vesistöissä oli runsaasti isokokoista kalaa. Kalastusta harjoitettiin kestävän kehityksen periaatteen mukaan.
Sverloff, Matti
Pautamo, Jarmo
Akkuna ja tie. Päntän äijän vajoaminen. Käsikirjoitukset lokakuu 1946
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
maaseutuväestö
kyläyhteisöt
hengenpelastus
Digitoitu dokumentti on kirjoitettu poikittain siniviivoitetusta vihkosta leikatuille suikaleille, joista muutama sivu on repeytynyt. Dokumentti sisältää käsikirjoitukset kahteen novelliin. Dokumentin yhteyteen digitoidussa kirjekuoressa on epätarkkoja tietoja novelleista. Novellissa Akkuna ja tie nimetön tarkkailija katselee ikkunasta kylän raitille ja näkee erilaisia hahmoja kulkemassa asioillaan. Samalla valaistuu sotavuosien jälkeinen maaseudun elämä. Laajuus 13 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 15.10.1946 Julkaistu ensimmäisen kerran nimellä Akkuna ja maantie julkaisussa Työn Joulu (1946). Sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989). Novellissa Päntän äijän vajoaminen Toropais-seppä tulee ulkoa aamukuselta ennustaen olevan sopiva keli Päntän äijän vajoamiselle yksiöisen jään pinnalta veteen. Hän on oikeassa ja pelastaa Päntän äijän jälleen kerran hukkumiselta ja vie tämän omaan pirttiinsä virkoamaan. Seppä arvelee jokasyksyisen vajoamisen syyksi Päntän yksivakaisen elämän. Tämä on Haanpään tunnetuimpia novelleja, johon palataan jatkuvasti huumorin näytteenä ja symbolisena tekstinä, suomalaisen sisun monumenttina. Laajuus 19 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 25.10.1946 Julkaistu ensimmäisen kerran Kansan Kuvalehdessä (46/1946) ja sen jälkeen kokoelmassa Heta Rahko korkeassa iässä (Otava 1947). Sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Akrobaatti Teuvo Juuti Vehmassalmen tanssipaviljongilla 25.8.1963
Vehmaa
1960-luku
tanssilavat
akrobatia
Saarinen, Kari
koululehdet
koulut : Mäntsälä : Mäntsälän yhteiskoulu
oppilaskunnat
kirjoittaminen : nuoret
Mäntsälän yhteiskoulun oppilaskunnan lehti vuodelta 1970. Mukana nuorten laatimia artikkeleja, runoja ja piirustuksia.
Mäntsälän kunnankirjasto
Aktiebolaget Aino Lindeman Osakeyhtiö 50 1895 - 1945
historiikit
osakeyhtiöt
tehtaat
kalaverkot
mallas
historiker
aktiebolag
fabriker
fisknät
malt
1800-luku
1800-talet
1900-talet
Vaasa
Vasa
yritykset
företag
kalaverkkotehtaat
fisknätsfabriker
Klemettilä
Klemetsö
Vetokannas
Dragnäsbäck
siemenviljat
utsädes-spannmål
Vaasanpuistikko
Vasaesplanaden
Aktiebolaget Aino Lindeman Osakeyhtiö 50 Vasa 1895 - 1945 Industrier: Maltfabrik, Vasa Fisknätfabrik Partiaffär: Handel med utsädesvaror, konstgödsel, foder, salt, naftaprodukter, fiskkärl, etc. Export: Höfrö Alopecurus- och timotejfrö, renlav, fisknät, björknäver etc. Styrelse Grundläggningen Kontoret och personalen
Lindeman, Aino
swe
Aktiebolaget Metvikens Mekaniska Verkstad
konepajat
mekaniska verkstäder
teollisuus
industri
Onkilahti
Metviken
Vuoden 1917 alusta omistaa Onkilahden Konepaja Osakeyhtiö kaksi konepajaa ja teknokemiallisen tehtaan Waasassa. Yhtiö osti nim. ensin Waasan Konepajan ja sitten Waasan Tekno-Kemiallisen Tehtaan, jotka senjälkeen ovat saman johdon alaisia kuin Onkilahden Konepajakin, mutta harjoitetaan niiden liikettä erikoisena liikkeenhaarana toiminimellä Waasan Myllylaitos- ja Myllynkivitehdas. Näiden kolmen yrityksen kehitys esitetään seuraavassa. 12.9.1917 Onkilahden Konepaja Waasan Tekno-Kemiallinen Tehdas Waasan Konepaja
Sedan början af år 1917 är Aktiebolaget Metvikens Mekaniska Verkstad innehafvare af två mekaniska verkstäder och en teknokemisk fabrik i Wasa. Bolaget öfvertog namligen genom köp först Wasa Mekaniska Verkstad och sedan Wasa Teknokemiska Fabrik, hvilka härefter stå under samma ledning som Metvikens Mekaniska Verkstad, men drifvas som en skild bransch under firmanamnet Wasa Kvarnverks- och Kvarnstensfabrik. De tre företagens utveckling skildras här nedan. 12.9.1917 Metvikens Mekaniska Verkstad Wasa Tekno-Kemiska Fabrik Wasa Mekaniska Verkstad
Suomen kauppa, meriliike ja teollisuus
Finlands handel, sjöfart och industri
fin
Aku ja Mauno Väisänen peltotöissä vuonna 1952
Iisalmi
1950-luku
traktorit
maatalous
pellot
Iisalmen kaupunginkirjasto
Aku Rytkönen (toinen vasemmalta) kaupunkikäynnillä kaupassa Iisalmen kauppahallissa, jossa hänen tyttärensä Tiina oli harjoittelemassa 1930-luvulla
kauppahallit
Rytkönen, Aku
Rytkönen, Tiina
myymälät
koulut
Vasemmalla ala-aste ja oikealla yläaste. Vuosiluku ei tiedossa.
opettajat
Ala-asteen opettajia 1981. Edessä vasemmalta Terttu Männistö, Vieno Koskala ja Asko Järvinen (johtajaopettaja). Takana vasemmalta Tenho Raatikainen, Ulla Kahisalo, Anna-Liisa Sauhke ja Helka Oittinen.
aitat
1910-luku
Alapiha. Keitele, Äyräpää. Luhtiaitta on siirretty Alapihaan Uudismäen tilalta vuosina 1937-38. Aittaa oli Uudismäen tilalla käytetty tallina ja latona. Alapihassa luhtiaitta on ollut viljavarastona.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
suvut
sukukirjat
sukututkimus
Jaatinen, Pekka
Pekka Jaatinen
kirjakaupat
luettelot
kirjallisuus
Erhållas genom Frenckellska bokhandeln, Åbo
Albert Bonnier
Albom vidov valaamskago spaso-preobr monastri 1917
Laatokan Karjala
ortodoksisuus
luostarit
kirkot
Valamo
Valamon luostari on Venäjän ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan järven pohjoisosassa. Nykyään siitä puhutaan Suomessa vanhana Valamon luostarina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – PKKO 28.2 ALB