henkilöstö
työntekijät
Beda ja Jalmari Vesa hoitivat Naarkosken sähkövoimalaitosta 24/7 eli he olivat valvontavastuussa seitsemänä päivänä viikossa yötä päivää aikakaudella, jolloin voimalaitoksen toimintoja ei ollut vielä automatisoitu.
Pukkilan kunnankirjasto
ihmiset
Naarkosken myllyllä otetussa kuvassa ovat muun muassa mylläri Hugo Salin (vas.), tuleva liikennöitsijä Viljo Lehtinen ja Vuorion veljekset (toinen nimeltään Kalle) ja Niilo Salin.
autot
kuorma-autot
sahateollisuus
puutavara
Ylimmässä kuvassa Naarkosken Sahan kuorma-auto Austinilla ollaan viemässä lautalastia Sörnäisten satamaan (nykyinen kalasatama) Helsinkiin. Toisessa kuvassa on Leyland Albion -merkkinen kuorma-auto 1960-luvulta. Auto oli ensimmäinen 3-akselinen kuorma-auto. Kolme alimmaista kuvaa ovat 1950-luvulta. Ensimmäisessä niistä on Raimo Lintunen (vas.) ja Väinö Uutela. Toisessa kuormaa klapeja ollaan viemässä Porvooseen.
joet
vesistöt
jää
Jäälautalla Porvoonjoessa Naarkosken suvannossa Jalmari Vesa (vas.), Asko Perttilä, Kerttu Vesa (Ollila), Juha Perttilä ja Vilho Perttilä.
myllyt
viljateollisuus
Kuva on otettu 1960-luvulla Naarkosken vehnämyllyllä (valssimylly). Mylly tuhoutui tulipalossa 1970-luvun puolivälin tienoilla.
maatalous
maanviljely
maaseutuelinkeinot
heinä
Heinätöissä Vesan tilalla Naarkoskella. Kuvassa on Vesan, Salinin ja Nikkilän perheiden jäseniä. Kuvasta tunnistettu muun muassa Lauri Vesa (toinen vas.), Vilho Salin (edessä), Beda Vesa (Salinin oikealla puolella) ja Helge Salin (paidaton mies, toinen oik.).
Viljam ja Matilda Nikkilä sekä heidän lapsensa
yrittäjät
henkilövalokuvaus
Nikkilä, Viljam
Nikkilä, Matilda
Ensimmäisessä kuvassa on Viljam Nikkilä (1878-1954) ja toisessa Matilda Nikkilä (o.s. Peltonen) (1886-1961). Kolmannessa kuvassa vietetään Viljam Nikkilän syntymäpäiviä 1950-luvun alussa. Viljam ja Matilda seisovat kuvan keskellä, pöydän takana. Seuraavassa kuvassa on Viljamin ja Matildan tyttären Impin perhe. Kuvassa vasemmalta Asko, Irma, Vilho, Irja (takana), Mikko, Juha (takana), Tuomo ja Impi Perttilä. Alimmassa kuvassa on Viljamin ja Matildan pojan Kaukon perhe. Kuvassa vasemmalta Kauko, Terhi, Risto, Tuire ja Toini Nikkilä.
sahat
vesivoimalat
Kuvassa vasemmalla olevassa rakennuksessa olivat sähkövoimala (vas.) ja mylly (oik.). Etualalla oleva rakennus on saha, jonka todennäköisesti oli rakentanut Viljam Nikkilä.
sähkö
voimalat
Naarkosken sähkölaitoksen turbiiniputki, joka tehtiin Viljam Nikkilän ohjeiden mukaan 1920-luvulla. Oikealla oleva rakennus on mylly.
kartat
järjestötoiminta
Pukkilan maatalousnaiset koolla. Eturivi: Sanna Vesa (vas.), Martta Peltola, Anna-Liisa Rousi, Maijala, Sihvola. Toinen rivi: Saara Rantalainen (vas.), tunnistamatta, Ahokas. Kolmas rivi: Maija Tiito (vas.), Suoma Hyrylä, Virtanen, Ahokanto, Aili Saarinen, Impi Perttilä. Takarivi: tunnistamatta, tunnistamatta, tunnistamatta, Suoma Jokinen, tunnistamatta. Martta Peltolan takana Lainila.
nuorisoseurantalot
seurantalot
julkiset rakennukset
puurakennukset
Pukkila -- Kantele
Kanteleen nuorisoseurantalo valmistui vuonna 1913 Juho Nikkilältä vuokratulle Jussaron mäelle. Kalliolle, korkeiden kivipaasien päälle rakenntun seurantalon suunnitteli rakennusmestari Leivo. Rakentaminen rahoitettiin muun muassa talkootyöllä, iltamatuloilla ja Pukkilan Säästöpankista otetulla 1500 markan lainalla. Talon vihkiäisjuhlat pidettiin 12. syyskuuta 1913. Ennen seurantalon valmistumista nuorisoseuran kokoukset oli pidetty koululla ja iltamiin oli kokoonnuttu isoihin taloihin. Seurantalon ravintolatilat puolestaan vuokrattiin alkuvuosina kiertokoulun, alkeiskoulun ja alakansakoulun käyttöön. Värivalokuva on vuodelta 2007 ja sen on ottanut Virpi Kallio.
rakennukset
Kanteleen nuorisoseurantalo on vuodelta 1913. Vuonna 1936 valmistui sen laajennusosa, jota kutsutaan vinkkeliksi. Vinkkelin suunnitteli rakennusmestari Kauko Perttilä. Uudisosaa varten Kanteleen Nuorisoseura otti lainan Pukkilan Säästöpankista. Laajennusosan tupaantuliaisia juhlittiin vuonna 1936.
koulurakennukset
kansakoulut
koulut
Kanteleella toimi oma koulu 133 vuotta (1876-2009). Vuonna 1906 kyläläiset rakensivat kuvassa näkyvän uuden koulurakennuksen Holmanmäelle.
orkesterit
yhtyeet
musiikki
Kantelo
soittimet
Kanteleella vaikuttanut Kantelo-orkesteri: Tuovi Kittelä (vas.), hanuri, Elias Rusila, banjo, Viljo Oksa, rummut ja Olavi Brusila, viulu. Rumpumaalaus saattaisi olla kantelelaisen koristemaalarin Paul Hakasteen käsialaa. Toisessa kuvassa ovat Elias Rusila, banjo (vas.), Viljo Oksa, rummut, Sakari Salonen, haitari ja Olavi Brusila, viulu. Ryhmäkuvan taustalla on Paul (Pauli) Hakasteen maalaama näytelmäkulissi, jota säilytetään nykyään Kanteleen seuratalolla.
museorakennukset
kotiseutumuseot
museot
Pukkilan kotiseutumuseo toimii taidegalleria Koivulinnan pihapiirissä olevissa rakennuksissa. Pukkilan museoyhdistyksen perustava kokous, jonka Einar Simolinna oli kutsunut koolle, pidettiin 7. kesäkuuta 1953. Kotiseutumuseon ensimmäiseksi museorakennukseksi saatiin Pukkilan manttaalikunnan vuonna 1951 lahjoittama entinen viljamakasiini. Museoyhdistyksen tehtävät siirtyivät kunnalle vuonna 1969. Vuonna 1995 Einar Simolinnan tytär Hannele Peusa lahjoitti kunnalle pesämunan, joka mahdollisti Koivulinnan piharakennusten kunnostamisen ja museon siirtämisen sinne. Pukkila-museon avajaisia vietettiin 11. elokuuta 1996 nuorisoseurantalo Toimelassa pidetyssä juhlassa sekä Koivulinnan mäellä.
Mäkelä, Pertti
suutarit
kengät
jalkineet
museoesineet
Pukkilan kotiseutumuseon suutarinverstas. Seinällä olevilla hyllyillä on erikokoisia puisia lestejä: ylähyllyllä miesten sekä alahyllyllä naisten ja lasten kenkien lestejä. Suutarin pöytä on matala laatikollinen pöytä, jonka reunassa on pieni laita. Suutarilla on yllään flanellipaita, pussihoudut ja varrelliset työsaappaat. Polvihihna eli polviremmi kulkee suutarin jalkaterän ja polven ympäri. Hihna pitää kiinni polvipuun tai lestin suutarin polvea vasten ja vapauttaa näin suutarin kädet työskentelylle. Polvipuu on suutarin työskentelyalusta kenkää ommeltaessa. Suutarin kädessä on naskali ja miesten nauhakenkä. Lattialla on rautainen työteline eli kylmäsuutari.
ompelukoneet
Pukkilan kotiseutumuseossa oleva suutarin silinterikone, Poljettavaa Singer-merkkistä suutarin ompelukonetta kutsutaan silinteriksi tai silinterikoneeksi.
kyläkaupat
myymälät
kioskit
paikallishistoria
Kuvissa on kauppias Mauno Perttilän vanha kauppatalo Kanteleella. Ensimmäisessä kuvassa on vanhan kaupan julkisivu. Vasemmassa päädyssä oli kioski, jossa oli penkit, pöydät ja jakkarat sekä kaupan puolelta avattava kioskiluukku. Soittokelloa painamalla sai myyjän paikalle. Myynnissä oli myös kioskin takana olevan kaupan varasto, vaikka silloisen aukiololain mukaan muiden kuin kioskitavaroiden iltamyynti oli kielletty. Kioskista sai ostaa Mauno Perttilän tekemää limonadia ja Elsa Nurmisen tekemiä sokeripäällysteisiä ässiä tai pusuja. Postinhakureissulle tulleet miehet ostivat usein kaljaa (talvella sitä pidettiin sähköpatterilla lämmitetyssä peltilaatikossa) tai Kanteleen Meijerin juustoa. Toinen kuva on pihan puolelta. Se on otettu sotavuosien jälkeen, ilmeisesti vuonna 1947 tai 1948. Perttilän uusi liikerakennus valmistui vuonna 1955.
kauppiaat
Kauppias Mauno Perttilä. Kuva on otettu Kanteleella Perttilän vanhassa kauppatalossa 1940-luvun puolivälin jälkeen, kenties 1948. Uusi kauppa valmistui 1955. Pukkilan nykyisten kauppojen valikoimat kalpenevat Maunon puodin tavarapaljouden keskellä: Arabian posliinia, viimeisen päälle tyylikkäitä miesten hattuja, paikallista voita (Kanteleen Osuusmeijerin tuotantoa)... Ja itsepalvelun sijasta henkilökohtaista palvelua!
piharakennukset
Mauno Perttilän kaupan piharakennukset Kanteleella. Perttilä osti Otaman talon vanhat rakennukset, joiden seinään on kuvassa kiinnitetty vaalimainoksia. Kyseessä ovat ensimmäiset sotavuosien jälkeiset eduskuntavaalit, jotka pidettiin maaliskuussa 1945. Niihin saivat osallistua myös vasemmistoryhmät, esimerkiksi jatkosodan jälkeen perustettu Suomen Kansan Demokraattinen Liitto (SKDL). Vuonna 1939 valittu eduskunta, niin sanottu pitkä parlamentti, oli istunut vuoteen 1945 asti. Vasemmanpuoleinen aitta on purettu, mutta oikeanpuoleinen rakennus, jonka edessä on hevospuomi, oli paikallaan vielä kesällä 2014.
liput
nuorisoseurat
Yksityiskohta Kanteleen Nuorisoseuran (nyk. Kanteleen Nuutit) lipusta, johon on kuvattu kantele ja auringonsäteet. Lipun suunnitteli vuonna 1931 työryhmä, johon kuuluivat Tellervo ja Lauri Tenhola, Rauha Vikström, Emmi ja Elli Taipale, Aune Salojärvi sekä Elvi ja Elsa Jaakkola, Toisessa kuvassa on alkuvuosina muun muassa maakuntajuhlilla käytössä ollut nuorisoseuran kyltti.
kulkueet
juhlat
Ensimmäisessä kolmessa kuvassa ollaan Sammatin maakuntajuhlilla vuonna 1939. Ylimmässä kuvassa ovat muun muassa Mauno Heikkilä (kyltinkantajana), Pekka Rousi (lipun vieressä) sekä vasemmalla Timo Tenhola ja Kerttu Ojala (Paukkula), jotka esittivät juhlilla nähdyssä näytelmässä paimen Perttiä ja prinsessä Priscillaa. Neljännessä kuvassa kantelelaisten marssiosastoa johtaa Raikko Roine. Viidennessä kuvassa Kanteleen Nuorisoseura marssii Porvoossa pidetyillä maakuntajuhlilla ilmeisesti vuonna 1948. Seuran kylttiä kantaa Uuno Kallio ja lippua Eino Perttilä, airuina Sirkka Soirala ja Anni Eskola. Loput kuvat on otettu Turussa suvipäivillä heinäkuussa 1949. Ylimmässä kuvassa kylttiä kantaa Yrjö Siltala, lipunkantajana Pekka Rousi ja airuina Annikki Nikula (vas.) ja Ulla Siltala. Viimeisessä kuvassa näkyy vasemmalla Puutori.
äidit
äitienpäivä
Kuvat esittävät Kanteleen seurantalolla pidettyjä, nuorisoseuran järjestämiä äitienpäiväjuhlia. Kolmannesta kuvasta on tunnistettu Ilmari Siltala (vas., ikkunassa) ja Reino Nuuttila (vas., terassilla).
suojeluskunnat
liikunta-alueet
ampumaradat
Pukkilan Suojeluskunta rakensi nykyisin urheilukenttänä toimivalle Teikarinmäelle ampumamajan. Se vihittiin käyttöön vuonna 1932. Majan tekemistä varten muun muasa järjestettiin viljankeräys. Lisäksi hankkeeseen osoitettiin arpajais- ja iltamatuloja. Nykyään ampumamajan omistaa Pukkilan kunta. Maja toimii urheilukentän huoltotilana. Suojeluskunta rakensi Teikarinmäelle myös ampumarata-alueen. Vuonna 1933 sinne tehtiin kuuden ampumataulun ampumarata. Radan näyttösuojat, jotka edelleen ovat Teikarinmäen maastossa, tehtiin betonista. Kolme ensimmäistä värivalokuvat on ottanut Virpi Kallio vuonna 2012. Neljännen värivalokuvan näyttösuojasta on ottanut Kalle Sihlman vuonna 2014.
osuusmeijerit
meijerit
Pukkilan Osuusmeijeri perustettiin vuonna 1922. Meijerirakennus valmistui nahkuri K.E. Soinilta ostetulle tontille vuonna 1923. Meijerisalissa otetussa kuvassa on etualalla juustomestari Aato Tiito. Pöydällä on juustonpuristimia. Meijeriä esittävä värivalokuva on vuodelta 2014. Sen on kuvannut Pertti Mäkelä.
Pukkilan Osuusmeijeri Porvoonjoelta katsottuna
Pukkilan Osuusmeijeri perustettiin vuonna 1922. Meijerirakennus valmistui Porvoonjoen rannalle, nahkuri K.E. Soinilta ostetulle tontille vuonna 1923. Kuvasta on tunnistettu Maija Tiito (vas.) ja Aato Tiito (oik.). Aato Tiito oli meijerin virolaissyntyinen juustomestari.
juusto
meijeriteollisuus
meijerituotteet
Ensimmäisessä kuvassa on Pukkilan Osuusmeijerin juustokellari. Toisessa kuvassa näkyy juustokattiloita. Oikealla takana on Arttu Raunio.
Osuusmeijeri Pukkilan Kirkonkylässä. Ilmakuvan oikeassa reunassa ovat meijerin rakennukset, yläreunassa on Kirkonkylän koulu ja vasemmalla Osuuspankin vanha talo. Värivalokuvat, jossa näkyvät muun muassa meijerin rakennukset, ovat vuodelta 2014. Ne on kuvannut Pertti Mäkelä.
sillat
kivirakenteet
Naarkosken uusi kivisilta Porvoonjoen yli valmistui vuonna 1915. Ylimmäinen, kuohuvaa koskea esittävä kuva on otettu pian sen jälkeen, sillä vasemmassa reunassa näkyvät vielä vanhan vesirännin jäänteet. Toinen ja kolmas kuva on otettu todennäköisesti 1920-luvulla. Neljäs kuva on otettu Ekmanin rannasta päin, todennäköisesti 1930-luvulla. Viidennen kuvan ottoaika ei ole tiedossa. Kuudes kuva on vanha postikortti. Talvimaisemakuvan on ottanut Asko Perttilä. Uusi kivisilta aiheutti Naarkosken laitoksille huomattavaa haittaa, koska enää ei saatu vettä turbiineihin uuden sillan alta. Vuonna 1923 valmistui voimalaitosinsinööri Jalmari Maunolan suunnitelma veden johtamisesta sähkövoimalaitokseen ja sahaan putkia pitkin. Kosken länsirannalla olevaan niin sanottuun pauniin (pauni on vesiallas) rakennettiin betonista pato, jotta paunissa oleva vesi ei päässyt valumaan hukkaan. Vesi johdettiin laitosten turbiineihin paunista lähteviä putkia pitkin. Viljam Nikkilä ja Vilho Perttilä, appiukko ja vävy, rakensivat 1940-luvun puolivälissä uuden sähkölaitoksen. Ensimmäisen turbiinin teho oli 142 hv, toisen 30 hv, myllyn 30 hv ja sahan arviolta 70 hv.
pellava
talkkuna
Kuvassa ovat Naarkoskella, Hautalan talon kohdalla olleet pellavaloukku (vas.) ja talkkunatehdas. Talkkunatehtaassa oli 200 litran pata, jossa keitettiin talkkunaa kaurasta ja herneestä. Pellavaloukku toimi Naarkosken laitosten yhteydessä sekä sota-aikana että sen jälkeenkin. Pellavat vietiin Tampereelle Tampellan tehtaalle, jossa ne vaihdettiin langoiksi. Kun sota-aikana ja heti sen jälkeen ei saatu hamppuköyttä, Viljam Nikkilä alkoi kiertää pellavalangasta köyttä. Kylän pojat olivat hänen apunaan.
liikerakennukset
Riihimäen kauppa. Liikerakennus sijaitsi liikenteenjakajassa nykyisen Keskustien ja Veteraanitien risteyksessä (entisen Santalan huoltoaseman kohdalla). Riihimäen liikerakennuksessa toimivat ainakin kangaskauppa, jota piti Eila Aavikko, kahvila Melba sekä ruumisarkkuliike. Talossa oli myös asunto.
Pukkilan Kirkonkylän raittia. Ensimmäisen kuvan vasemmassa reunassa on Riihimäen kauppa, jossa toimi muun muassa kahvila Melba. Melbassa oli Pukkilan ensimmäinen pajatso. Riihimäen liikerakennus sijaitsi nykyisten Keskustien ja Veteraanitien risteyksessä. Etualalla on Lehtisen talon kaivo. Tieltä pihaa tulossa oleva mies on Jukka Sipiläinen. Toinen kuva on otettu kirkon läheltä. Kuvassa vasemmalla on Riihimäen huvila ja oikealla vuonna 1928 palanut kauppa.
tiet
kirkkorakennukset
maisema
Vanhaan postikorttiin on tallennettu maisemakuvia Pukkilasta. Ylhäällä vasemmalla oleva ruutu esittää Kirkonkylän raittia. Taustalla näkyy Pukkilan kirkko. Oikealla ylhäällä on Naarkosken vanha puusilta. Alhaalla oikealla olevassa ruudussa on Savijoen kyläkeskus. Oikealta lähti polku seurantalolle, vasemmalla olevan rakennuksen paikalla toimi sittemmin Nykopin kyläkauppa. Neljännen kuvan (alh.vas.) arvellaan olevan Torpinkylästä. Postikortin takapuolelle on painettu nimi Salonen. Ilmavalokuva esittää Savijoen kyläkeskusta. Kuva on vuodelta 2011 ja sen on ottanut Hanna Sihlman.
Etualalla on Pukkilan Osuusmeijerin konttori- ja asuinrakennus ja taustalla Sipiläisen liikerakennus Pukkilan Kirkonkylässä, nykyisen Keskustien varrella. Emil Sipiläisen aikana liiketalossa toimi muun muassa kauppa, kahvila, leipomo ja limonaditehdas. Pihalla oli bensamakki. Kauppias Sipiläisellä oli myös kolme kuorma-autoa.
Nykyisen Keskustien varrella Pukkilan Kirkonkylässä ollut Sipiläisen talo, jossa toimivat aikoinaan muun muassa kauppa, kahvila, leipomo ja limonaditehdas. Kuva on otettu joulukuussa 1975. Ilmakuvassa Sipiläisen punasävyinen talo on alhaalla olevista taloista toinen vasemmalta.
Sipiläisen entinen liiketalo nykyisen Keskustien varrella Pukkilan kirkonkylässä purettiin vuonna 1977. Etualalla olevan liikenteenjakajan kohdalta oli jo aiemmin purettu Riihimäen talo, jossa toimivat muun muassa kauppa ja kahvila Melba.
viulu
rummut
harmonikka
banjo
Koski-orkesteri kuvattiin ilmeisesti 1930-luvulla. Kuvassa vasemmalta lähtien Lauri Alestalo (viulu), Viljo Oksa (rummut), Sakari Salonen (hanuri) ja Reino Sandell (banjo). Rummuissa olevan kuvan arvellaan olevan taiteilija Paul Hakasteen käsialaa. Reino Sandell oli Einari ja Dagmar (Manta) Knuuttilaisen orvoksi jäänyt siskonpoika, joka kasvoi Pukkilassa Knuuttilaisten hoivissa. Dir.Mus. Reino Sandell työskenteli urallaan mm. Kemin kaupunginorkesterin johtajana.
Nuorisoseurantalo Toimela Pukkilan Kirkonkylässä. Pertti Mäkelä kuvasi Toimelan Pukkilan Kirkonkylässä vähän ennen kuin talo purettiin. Värikuvat ovat lokakuulta 1974. Mustavalkoiset valokuvat on otettu muutama vuosikymmen aiemmin. Kuvissa poseeraavat Martti Mäkelä (asepuku) yksinään ja yhdessä Antero Simolinin kanssa sekä kanttori Marttisen johtama kuoro. Sekakuoron kuva on vuodelta 1911. Talvella otetun kuvan ottoajankohta ei ole tiedossa.
huonekalut
Nykyisen Siwa-myymälän naapurustossa ollut Karstaamo. Ryhmäkuvassa sen pihalla ovat Sohvi Mäkelä (vas.), Annukka Aavikko, Kalevi Aalto (edessä), Impi Aalto, tunnistamatta, Pirkko Aalto. Kolmas kuva esittää rakennuksen sisätiloja Impi Aallon (o.s. Sipiläinen) aikana.
Aiemmin osuuskaupan myymälänä toiminut ja sittemmin ravintolaksi muutettu Kohisevan talo rakennettiin nykyisen Keskustien varrelle Pukkilan Kirkonkylään vuonna 1953. Rakennuksen päädyssä on mäntsäläläisen taiteilija Sven-Olof Westerlundin seinämaalaus Minne menet. Kunta maalautti sen 1990-luvun puolivälissä. Kohisevan takana näkyvät meijerin rakennukset ja kuvan vasemmassa yläreunassa Kirkonkylän koulu.
leikki
leikkikalut
leikkiautot
1940-luvun lopulla, ilmeisesti vuonna 1949 otetussa kuvassa Esko Hämäläinen kokeilee leikkiautoa, joka teetettiin kymmenkunta vuotta aiemmin Veijo-veljelle mäntsäläläisessä pajassa. Hämäläisen veljesten koti oli Savijoen Kukonkorvessa.
osuusliikkeet
Kuva on otettu Askolan Osuuskaupan Pukkilan myymälässä. Kuvassa myymälänhoitaja Seppä puolisonsa kanssa. Askolan Osuuskauppa perustettiin vuonna 1936. Kaupan nimi muuttui 1960-luvun vaihteessa Kohisevaksi. Vuonna 1968 Kohiseva fuusioitiin Osuusliike Oslaan.
kyläkoulut
Kantelelaiset päättivät jo vuonna 1875 eli ensimmäisinä Pukkilassa perustaa omin voimin kylään kansakoulun. Kanteleen ylempi tyttö- ja poikakansakoulu aloitti toimintansa syksyllä 1876. Vuonna 1905 kyläläiset päättivät rakentaa kuvissa näkyvän uuden koulutalon uuteen paikkaan Holmanmäelle Kanteleenjärven rantamaisemiin. Vuonna 1906 valmistunut rakennus oli käytössä 1960-luvun alkuun saakka, jolloin valmistui uusi koulu. Kunta oli rakentanut Holmanmäelle uuden koulun myös vuonna 1924, mutta se paloi keväällä 1943. Yleisökuvat on otettu Kanteleen koulun 75-vuotisjuhlissa, jotka järjestettiin vuonna 1951. Alemmassa kuvassa ovat etualalla opettajat Rauha Vikstöm (vas.), Lauri Tenhola ja Tellervo Tenhola. Eturiviin on päässyt myös rovasti W.A. Urhonen. 100-vuotisjuhlien käsiohjelma on vuodelta 1976. Ruokailevia oppilaita esittelevien kuvien ottamisajankohta ei ole tiedossa. Kylän emännät olivat perustaneet vuonna 1910 koulukeittolan, joka sekin oli Pukkilan ensimmäinen. Keittolarakennus valmistui vuonna 1914. Hevosreessä istuvat naiset ovat keittolaemäntiä, jotka keräsivät kylän taloista elintarvikkeita koulunkeittolaan. Viimeiset kuvat esittävät koulun oppilaita, joilla oli Marianpäivänä tapana vierailla Muurahaisen talossa. Muurahaisen emäntä Maria Seppälä oli yksi koulukeittolan puuhanaisia. Oppilaiden vieressä oikealla on opettaja Urho Lähteenmäki. Värikuva esittää 1960-luvulla valmistunutta Kanteleen uutta koulua.
opettajat
kansakoulunopettajat
Torpinkylän kansakoulun oppilaita. Oppilaista on tunnistettu Irja Jäppinen (Heikkilä), toinen rivi alhaalta vasen. Oikealla on opettaja Ivar Salmi. Salmi valittiin Torpin koulun opettajaksi elokuussa 1903. Eläkkeelle hän siirtyi vuonna 1933. Martti Saariston kirjoittamassa Pukkilan historiassa todetaan Salmesta: "Hän vaikutti kehittävästi koulun toimintaan ja johti kylän nuorisoa kaikissa hyvissä riennoissa."
kansakoulu
koululaiset
käsityöt
Torpinkylän kansakoulussa n. vuonna 1923 otettu luokkakuva. Kuvasta on tunnistettu takarivissä vasemmalla istuva Suoma Peltonen (Hyrylä). Opettaja lienee Mandi Salmi. Käsityötunnista otettu kuva näyttäisi olevan samalta päivältä. Kuvasta on tunnistettu Irja Heikkilä (Jäppinen) (takarivi 1. vas.), Suoma Peltonen (takarivi, 2. vas.), opettaja Vieno Saarinen (Päivärinta?) (takarivi, oik.) ja Inkeri Vainio (Heikkilä) (3. rivi, 1. vas.).
Ensimmäisessä kuvassa on Arvilan talo Torpinkylässä. Toisessa kuvassa on näkymä Arvilan mäeltä. Kuva on otettu todennäköisesti ennen 1920-lukua. Viimeisessä kuvassa on vanha Kylä-Arvilan tila.
ilmakuvat
Kuvan oikeassa reunassa ovat muun muassa Pukkilan Osuusmeijerin entiset rakennukset, vanhan Osuuspankin talo, Kohiseva, kunnantalo ja entinen terveystalo. Kuvan yläosassa vasemmalla on Kirkonkylän koulu ja alaosassa vasemmalla entinen vanhainkoti.
Sihlman, Hanna
puukirkot
kirkot
Matti Åkergrenin suunnittelema Pukkilan kirkko valmistui vuonna 1814. Rakennus peruskorjattiin sata vuotta myöhemmin, vuonna 1914 Ilmo Launiksen laatiman suunnitelman mukaan. Kirkon alttaritaulun on maalannut taiteilija Vilho Sjöström. Saarnastuoli on vuodelta 1689 ja tapulin kellot 1700-luvulta. 16-äänikertaiset urut ovat vuodelta 1991. Kaksi ensimmäistä valokuvaa on ottanut Pertti Mäkelä. Laajemmassa kuvassa, joka on kesältä 2006, näkyvät kirkon lisäksi muun muassa Karilan, Lehtisen ja Santalan talot. Toisessa kuvassa on kirkon vieressä oleva entinen lainamakasiini. Kolmen remonttivalokuvan ottamisajankohta ja kuvaaja eivät ole tiedossa. Kirkko on vuosien saatossa ehtinyt olla väritykseltään myös keltainen. Saarnastuolin kuva on otettu vuonna 1938 ennen sen entisöimistä.
voimistelijat
miehet
Kanteleen Nuorisoseuran voimistelujoukkue. Ylimpänä olevassa kuvassa ovat Toivo Perttilä (vas.), Paavo Majander, Eino Rentola, Olavi Brusila, Lauri Tenhola, Kauko Perttilä, Aimo Klemettilä ja Toimi Seppälä. Kanteleen voimistelujoukkue esiintyi muun muassa vuosina 1934 ja 1938 Helsingissä järjestetyillä voimistelujuhlilla opettaja Tenholan johdolla. Yhtenäisen esiintymisasun rahoittamista varten järjestettiin esimerkiksi iltamia Kanteleen seurantalolla. Toisessa kuvassa joukkue on tehnyt ihmispyramidin. Kolmas kuva voimistelijoista on otettu Kanteleen seurantalon pihalla. Alimmassa kuvassa voimistelijat ovat Mikkelissä. Kuvassa ovat Toimi Seppälä (vas.), Aimo Klemettilä, Lauri Jaakkola, Tuovi Kittelä, Olavi Brusila, Lauri Tenhola, Eino Rusila, Vilho Perttilä, Paavo Alestalo ja Joel Kittelä. Takana seisoo voimistelijoita kuskannut Mauno Perttilä. Mauno Perttilä oli kuorma-autollaan usein kyyditsemässä, kun mentiin joukolla esimerkiksi voimistelu- ja nuorisoseurajuhlille. Kuorma-auton lavalle nostettiin retkien ajaksi varta vasten tehdyt penkit ja pressukuomu. Kuvat ovat ilmeisesti 1930-luvulta.