Kirjoitus oli vastine Finland-lehdessä (nro 257) julkaistulle, nimimerkki "Qvinnoröster i landsorten" laatimalle kirjoitukselle. Jälkimmäinen oli puolestaan vastine Valvojassa (nro 70) ilmestyneelle kirjoitukselle.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Excelsior 1887 -kalenterissa (ilmestyi v. 1888) julkaistu Minna Canthin kirjoitelma otsikolla "Ajatelmia". Canthin nimi on mainittu vain kalenterin sisällysluettelossa (s. 67).
Excelsior. Kalenteri vuonna 1887 (Helsinki 1886)
Puhe Raittiusseurassa, julkaistu Tapio-lehdessä 1886
Tapio-lehdessä maaliskuussa 1886 julkaistu Minna Canthin puhe otsikolla: "Esitelmä, jonka rouva Minna Canth piti viime sunnuntai-iltana Raittiusseuran tee-illassa, oli näin kuuluva". Canth puhui savolaisten "synneistä": laiskuudesta ja epärehellisyydestä. (Ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto.)
Kauppias Roller
lehdissä julkaistut kertomukset
Excelsior-kalenterissa 1888 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
Excelsior. Kalenteri vuonna 1888 (Helsinki 1887)
Valvoja-lehdessä huhtikuussa 1887 ilmestynyt Minna Canthin lehtikirjoitus. Mietteitä G. af Geijerstamin luentojen johdosta. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/634040#?page=14
Lapsenpiika
Keski-Suomi-lehdessä 1887 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
Kuoleva lapsi
Savo-Karjala-lehdessä 1888 ilmestynyt Minna Canthin kertomus. Kertomus ilmestyi niin sanottuna nurkkanovellina lehden numeroissa 15, 16, 19, 20 ja 22. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/86610#?page=3
Eräänä sunnuntaina (Ote Katri Ikäheimon päiväkirjasta)
Eräänä sunnuntaina
Excelsior-kalenterissa 1889 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
Kauppa-Lopo
Valvojassa 1889 ilmestynyt Minna Canthin mestarinovelli. Novelli julkaistiin ensi kerran Valvoja-lehden vuoden 1889 numeroissa 6 (s. 306–319) ja 7 (s. 344–368).
Lehtori Hellmanin vaimo
Pohjalainen-lehdessä 1890–91 ns. nurkkanovellina ilmestynyt Minna Canthin kertomus. Kertomuksen oli tilannut lehden päätoimittaja Oskar Ansas. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/22482#?page=3
kirjallisuus
Savo-Karjalassa 1890 ilmestynyt Minna Canthin lehtikirjoitus. Kirjoitus oli vastaus samassa lehdessä 17.10.1890 julkaistuun nimimerkki K:n kirjoitukseen "Realistisesta kirjallisuudesta", jossa oli ulkomuistista poleemisesti selostettu Minna Canthin Kuopion Suomalaisessa seurassa 8.10.1890 pitämää esitelmää. Keskustelu jatkui seuraavissa numeroissa.
Vanha piika
Nuoressa Suomessa 1891 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
Nuori Suomi, Päivälehden joulualbumi 1, 1891
Mutta mitäs tapahtui meille rouville sillä aikaa kuin miehemme olivat purjeita kuivaamassa?
Uudessa kuvalehdessä 1891 ilmestynyt Minna Canthin kertomus. Canth kirjoitti sen vastineeksi Juhani Ahon kertomukselle Purjeita kuivaamassa.
Epäluulo
Valvojassa 1891 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
Minna Canth, svenska samskolan i Kuopio och Uusi Savos redaktion
koulut
Lehtikirjoitus Nya Pressen -lehdessä 1891, jossa on ruotsinnettu Minna Canthin Uudessa Savossa 17.10.1891 ilmestynyt, yhteiskouluasiaa käsitteleva kirjoitus, sekä käsitelty siitä noussutta polemiikkia. Sekä itse kirjoitus että sen kirjekonsepti on digitoitu Minnan salonkiin; jälkimmäinen otsikolla "Minna Canthin kirjekonsepti Uuden Savon toimitukselle [1891]".
Omaelämäkerran suomennos Päivälehdessä 1891 otsikolla "Minna Canth"
elämäkerta
Kirjoitus alkaa: "Norjalaisen kirjailijan Harald Hansenin pyynnöstä on kirjailija Minna Canth kertonut oman elämäkertansa aikakauslehdessä Samtiden. Koska tällainen kuvaus huvittanee suomalaisiakin lukijoita esitämme siitä suomennoksen." Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/568923#?page=2 Omaelämäkerran käsikirjoituskonsepti on myös digitoitu.
Uusi Savo -lehdessä 1891 ilmestynyt Minna Canthin kirjoitus. Minna Canth kirjoitti vastineen saamiinsa moitteisiin koskien hänen päätöstään laittaa lapsensa ruotsinkieliseen kouluun. Kirjoituksen ruotsinnos ilmestyi samana vuonna Nya Pressen -lehdessä. Sekä ruotsinnos että kirjoituksen konsepti on digitoitu Minnan salonkiin; jälkimmäinen otsikolla "Minna Canthin kirjekonsepti Uuden Savon toimitukselle [1891]".
Huru kunde Finsk Kvinnoförening på det mest värksamma sätt befordra sedlighetssträfvandena i vårt land?
naisen asema
Esitelmä ("Kuinka voisi Suomen Naisyhdistys tehokkaimmalla tavalla edistää siveellisyyspyrintöjä maassamme?") ilmestyi 1892 Hemmet och samhället -lehdessä sekä suomeksi (Minna Canth siveellisyyspyrinnöistä) Keski-Suomi- ja Pohjalainen -lehdissä 1892.
Keski-Suomi-lehdessä 1892 ilmestynyt Minna Canthin Suomen Naisyhdistyksen kokouksessa pitämä esitelmä ("Kuinka voisi Suomen Naisyhdistys tehokkaimmalla tavalla edistää siveellisyyspyrintöjä maassamme?"). Se ilmestyi myös Pohjalaisessa (29.1.1892) sekä ruotsinnoksena Hemmet och samhället -lehdessä (1892, n:o 1).
Minna Canthin kirje Teuvo Pakkalalle Vaaralla-romaanista
Teuvo Pakkala
kirjeet
Kirje julkaistiin Keski-Suomi-lehdessä 1892. Ks. myös Kannila (toim.) (1973) Minna Canthin kirjeet nro 375. Kirjettä ei julkaistu kokonaisuudessaan. Kirjoituksen alkusanoista: Teuvo Pakkalan uuden kirjan johdosta kirjoittaa rouva Minna Canth yksityisessä kirjeessä kirjan tekijälle:--
Finsk Tidskrift -lehdessä 1892 ilmestynyt Minna Canthin Kauppias Roller -kertomuksen ruotsinnos (K.A. Tavastjerna).
K.A. Tavaststjerna
Kaupungissa
Työväen kalenterissa 1893 ilmestynyt Minna Canthin kertomus, otsikoitu "Kaupungissa. Alku pidempään kirjoitukseen". Alkaa: "Jää oli kirkas kuin peili Kallaveden aavalla selällä..." Henkilöt: Hellu ja Aaku. Minnan salonkiin digitoiduissa samannimisessä käsikirjoituksissa on tähän jatkoa, mutta työ on jäänyt kesken.
Kodista pois
Valvojassa 1893 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
Ompelija
Eräs spiritistinen istunto
Spiritistinen istunto
Folkets blad -lehdessä 1894 ilmestynyt Minna Canthin Herran terttu, kullan nuppu -kertomuksen ruotsinnos.
Hemmet och samhället -lehden kolmessa numerossa 1894 ilmestynyt Minna Canthin Ompelija-kertomuksen ruotsinnos. Alaviitteessä: Denna novell är af förf. afsedd för Suomen Kuvalehti, Hemmet och samhället och en tysk tidning.
Hemmet och samhället 1894, n:o 2; n:o 3; n:o 4
Rosina Wetterhoff
Laulaja
Uudessa Kuvalehdessä 1895 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
Nutid-lehdessä 1895 ilmestynyt Minna Canthin Laulaja-kertomuksen ruotsinnos. Nutid-lehden etusivulla: Red. af Helena Westermarck under medvärkan af Minna Canth.
Helena Westermarck
Minna Canthin viimeinen kirjallinen teelmä (Petter Kivimaa)
Nimeä vailla oleva kertomus ujosta ylioppilaasta. Uudessa Kuvalehdessä (31.9.1897) ilmestynyt Canthin postuumi, keskeneräinen kertomus, jolla ei ollut otsikkoa. Alkuperäinen käsikirjoitus on digitoitu Minnan salonkiin nimellä "Petter Kivimaa".
Kahtalainen onni
Missä onni?
Porvari-Jussi
Minna Canthin jälkeen jättämä kertomuksen katkelma. Canthin alkuperäinen käsikirjoitus on myös digitoitu Minnan salonkiin nimellä "Kaupungin seurahuoneella".
kirjailijat
kirjailijan työ
muistelmat
Kuinka meistä tuli kirjailijoita
Me tarkoittaa Canthia itseään ja Robert Kiljanderia. Ilmestynyt alunperin Taiteilijaseuran joululehdessä 1894. Painettu uudestaan kokoomateokseen Kuinka meistä tuli kirjailijoita 1916 (n:o 250) ja lehteen Naisten ääni 1912. (ks. Kannila 763, 1967.) Kirjoituksen käsikirjoitus on myös digitoitu.
Minna Canth -liiton Haagan alaosaston sähke rouva Andersinille 12.5.1947
sähkeet
Minna Canth -liitto
Lyyli Augusta Andersin
Canthin 100-vuotisjuhla
Minna Canth -liiton Haagan alaosasto
Minna Canthin liiton ym:n sähke rouva Andersinille 12.5.1942
Minna Canthin liitto
Minna Canthin seura
Minna Cirkeln
Karjalan Sivistysseuran toiminta 9/4 1919-9/4 1920 : vuosikertomus
Karjala
Laatokan Karjala
kulttuurijärjestöt
karjalaisuus
toimintakertomukset
historia
Karjalan Sivistysseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Seura on yli satavuotisen historiansa ajan toiminut itäkarjalaisen kulttuurin, kielen ja perinteen vaalimiseksi Suomessa ja Venäjän puolella. Wienan Karjalaisten Liitto ja sen seuraaja Karjalan Sivistysseura ovat toiminnassaan keskittyneet Vienan, Aunuksen ja Raja-Karjalan kielen ja kulttuurin vaalimisen sekä sivistystyön tukemiseen. Rajojen uudelleen järjestämiseen tai muihin valtakuntien välisiin poliittisiin kysymyksiin ei seura ole kantaa ottanut. Poikkeuksena tästä linjasta olivat vuosien 1917–18 levottomat ajat, jolloin karjalaiset muiden Venäjän vähemmistökansojen tavoin hakivat selvyyttä kansalliseen asemaansa. Karjalan Sivistysseura toimii edelleen ja julkaisee mm. Karjalan Heimo -lehteä. Lähde: Järjestön kotisivu http://www.karjalansivistysseura.fi/
Mitro, B. ja Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.105 KAR
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. SAS:n lentoaikatauluista leikattuja sivuja, aikataulut lennoista eri puolille maailmaa. Kannessa valokuva hymyilevästä lentoemännästä. r 338 nide|bnc|2rdacarrier n 500 Teos on taiteilijakirja. - SAS:n lentoaikatauluista leikattuja sivuja, aikataulut lennoista eri puolille maailmaa. J.O. Mallanderin lahjoitus kokoelmaan.
Mlynárčik, Alex
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Vanhaa tietosanakirjaa pohjana käyttäen rakennettu kollaasiteos, johon kiinnitettynä paperista ja taivutetuista metallilangoista tehtyjä hyönteishahmoja: "Teoksen ideana on lukemisen intohimo ja ahmiminen ja siitä pulpahtelevat ajatukset, jotka lähtevät liihottelelmaan maailmalle eläen omaa elämäänsä."
Moijanen, Maisa
Teos on taiteilijakirja. Kotelon päällä teksti "Original poem Kappa written in Japanese 1998." Kirjan kannet mustaa laskostettua kangasta. Etsauksia satuvuohista, kulta- ja hopeapapereita. Musta kotelo, pehmustettu mustalla kankaalla. Painos 7 kappaletta (2/7).
Moilanen, Tuula
Lintu vai kala? : yhdeksän omituista yhdistelmää
taiteilijakirja
Teos on taiteilijakirja. Teos on haitarikirja. Fantasiaeläinten originaalipastellit maalattu 2003. - Käsin sidottu Japanissa. Rajoitettu painos 20 kappaletta (8/20), kaikissa erilaiset kangaskannet.
Teos on taiteilijakirja. Kannet japanilaista paperia, käsin sidottu lankasidos. Teos paperipussin sisällä. Sisältönä tekijän runoja Pariisista. Rajoitettu painos, 100 kappaletta. Lankasidos.
Se suuri kalansaalis : vanhoista kansantavoista ja uskomuksista kirjoitettu näytelmä
Pyhäjoki (kunta)
näytelmät
kansantavat
Moisala, Alma
Pyhäjoen kirjasto
isoviha
suuri Pohjan sota
Teos on taiteilijakirja. Käsin sidottu teos sisältää kahdeksan kertomusta, kuvituksena seitsemän kuvaa silkkipainotekniikalla. Signeerattu ja numeroitu kpl (1/40).
Monks, Joanna
koululaitos : koulut : Mäntsälä
opetus
kansakoulu
kyläkoulut
paikallishistoriat : koulut : Mäntsälä
Koulujen ja koululaitoksen historiaa Mäntsälästä. Moniste.
Monola, Eila
Mäntsälän kunnakirjasto
kaunokirjallisuus
skönlitteratur
Af markisinnan Montalembert. 276 s. ; 11 s. Fraktuura. Kirja osittain rikki, selkä irronnut liimauksesta. Kirja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmiin. Kirjassa köynnös-exlibris, jossa numero 212.
Montalembert, Marie-Joséphine, de Comarieu
Örebro [tryckt hos N. M. Lindh]
swe
Maarian pitäjän paikannimistö : 1. osa: mantereen puoleinen osa
paikannimet
paikallishistoria
nimistöntutkimus
Maaria
Turku
Lisiä Maarian pitäjänkertomukseen 2. Painettu Uuden Auran osakeyhtiön kirjapainossa.
Montin-Tallgren, Jenny Maria
Tallgren, A.M.
Siikajärvi
Marasto
Vaskojärvi
Sappikiertämä
Kieksimävaara
Muotkatunturi
Riutula
Kapteeni, Takkunen
Takkunen, Eino
karhunpyynti
ahma : pyynti
Kapteeni Takkunen pyytää Pekan mukaansa karhunmetsästykseen, koska hän haluaa näyttää kavereilleen, että kyllä hänestäkin on pyytäjäksi. Aluksi tarinassa kuvaillaan kuinka miehet metsästävät ahmaa Muotkatunturissa ja Marastossa Siikajärven rannassa. Saalistakin tulee, kun Pekka saa ammuttua umpipesään paenneen ahman. Ahmanpyynnissä on tärkeää ennakoida ahman liikkeet ja vanha kettu Pekka sen kyllä taitaa. Vapun tienoilla pyytäjät suuntaavat kulkunsa Sappikiertämään ja jälittävät viiden karhun jäljet. Matkalaisten mukana on Pekan Halli koira, joka ei ole aiemmin ollut karhunpyynnissä. Välillä jäljet katoavat tuiskun sekaan ja kylmät säät kovettavat hanget. Niinpä pyytäjät lepäilevät muutamia päiviä Kieksimän kämpässä ja odottelevat suvikelejä. Lopulta karhu on tähtäimessä ja Pekka varmistaa saaliin. Takkulalla puolestaan on epäonnea, kun koivunoksat estävät tähtäämistä. Kirkas sää on sokaissut matkalaisten silmät ja niitä on paranneltava muutama päivä kämpässä makoillen ja karhunlihaa keitellen. Lumisokeuteen löytyy Pekalta oiva parannuskeino. Silmäkuopat noetaan hiilellä ja matkaa päästään jatkamaan kohti Riutulaa. Karhun lihasta riittää syömistä myös Riutulan lastenkodin lapsille. Karhun käpälä lähtee kenraaliystäville todisteeksi kapteeni Takkulan saalistustaidoista. Pekka kehuu Takkulaa kovaksi mieheksi, jonka liikkumisia haittasi loppuaikoina liikenneonettomuudessa saadut vaivat
Morottaja, Pekka
Mansikka-Aho, Vilho
Haavan ompelu suonilangalla, karhunkaatoa kirveellä ja keihäällä
Morottaja, Antti (Karhu-Antti)
Morottaja, Matti (Setä-Matti)
kansanlääkintä
metsästys
karhu
Pekka ompelee suonilangalla halonteossa syntyneen syvän haavan. Suonilanka ei perimätiedon mukaan aiheuta tulehtumista. Setä-Matti ja veli Antti lähtevät talvikeleillä pyytämään Marastosta karhua. Asentopaikkaa varten tarvitaan nuotio ja niinpä Matti ryhtyy hongan kaatoon sillä aikaa kun Antti on viemässä poroja kaivokselle. Yhtäkkiä karhu ampaisee hongan alta, eikä Matti aikaile, kun hän iskee karhua kirveellä otsaan. Pekka kertoilee myös miten keihästä käytettiin karhunpyynnissä ja miten karhua kannattaa jäljittää.