Kauppaneuvos Toikka
näytelmät
käsikirjoitukset
Julkaisemattoman näytelmän käsikirjoitusluonnos. Käsikirjoitus on taitetun arkin välissä. Arkissa on merkinnät "No 1" ja "Kauppaneuvos Toikka". Käsikirjoitus on kirjoitettu mustalla musteella.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Varsinais-Suomi
Raisio
myymälät
kaupat
1960-luku
1950- ja 60-luvuilla eri puolilla Raisiota oli lukuisa määrä kauppoja, joista suurin osa oli pieniä kauppapuoteja. Vielä vuonna 1969 Raisiossa toimi 41 elintarvikemyymälää. Kuvassa oleva Pasalassa sijainnut Tuomen kauppa palveli asiakkaita vuodesta 1950 vuoteen 1979.
Raision kirjasto
Keitele
valokuva
rakennukset
1900-luku
Paananen, Wellamo
Oikealla kansakoulu (1883-1955). Keskellä olevassa rakennuksessa oli kauppa. Jossain välissä oli myös suojeluskunnan toimisto. Johannes Tossavaisella oli myös kauppa tässä rakennuksessa. Kuva 1900-luvun alusta. Kuvaaja ei tiedossa.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
tukkukauppa
partihandel
Vaasa
Vasa
Hovioikeudenpuistikko
Hovrättsesplanaden
1900-talet
siirtomaatavarat
kolonialvaror
yritykset
företag
Tukkukauppa siirtomaantavaroilla, jauhoilla y.m. Waasa Perustettu 8.6.1911 Toimitusjohtaja Eetu Salonen
Suomen kauppa, meriliike ja teollisuus
Finlands handel, sjöfart och industri
fin
swe
Ruusila, Liisa
Keuruun kaupunginkirjasto
Kauppias Eila Mikkilä ja myymäläapulainen Maili Tenhu 1975
valokuvat
yrittäjät
1970-luku
Kauppias Eila Mikkilä (vas.) ja myymäläapulainen Maili Tenhu. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.3.1975.
henkilökuvat
Apteekkari Vieno Frisk kiinnittämässä Yrittäjäin liiton hopeista ansiomerkkiä kauppias Tossavaiselle. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.10.1970.
Iisalmi
laivat
Puustinen, Juho
Sampo-laiva
Iisalmen kaupunginkirjasto
Kauppias Juho Tossavainen (oik.) ja myymälänhoitaja Matti Tossavainen 1969
Kauppias Juho Tossavainen (oik.) ja myymälänhoitaja Matti Tossavainen uudistetussa liikkeessä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 12.12.1969.
ihmiset
kauppiaat
Kuvassa on savijokelainen kauppias Matti Kontula.
Pukkilan kunnankirjasto
Kauppias Perkiömäki: "Ei nykyisin enää tingata tositarkoituksella"
Pyhäjoki
vaateliikkeet
yrittäjyys
Raahelainen
Kauppias Roller
lehdissä julkaistut kertomukset
Excelsior-kalenterissa 1888 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
Excelsior. Kalenteri vuonna 1888 (Helsinki 1887)
Kauppias Vilho Mikkilä ja Leena-tytär myymälässä 1965. Vilho Mikkilä osti kaupan 1961 Yrjö Valosuolta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.8.1965.
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
torpparit
maatalouden koneistuminen
metsätyö
kaskiviljely
tervanpoltto
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, kokoomateos Kauppilan kylän alueelta. Kirja sisältää asioita menneiden sukupolvien elämästä, työtavoista, työvälineistä, harrastuksista, vapaa-ajanviettotavoista sekä elämäntyylistä.
Kangasniemen kansalaisopisto Tunne kotikyläsi - tallenna tieto -kurssi
Kangasniemen kunnankirjasto
Kauppilan umpipiha : talonpoikaismuseo Laitilan Koukkelassa
Laitila
museot
umpipihat
Laitilan kunnan kulttuurilautakunta
Kauppis-Heikki
haudat
Kauppinen, Heikki
Kauppis-Heikin kirje Minna Canthille 12.11.1887.
kirjeet
Heikki Kauppinen
Kirjeen päiväys on otettu postileimasta. Kirje on reunoilta repeytynyt.
Kauppis-Heikin kirje Minna Canthille 15.12.1892.
Kirje on kirjoitettu Kustannusosakeyhtiö Otavan viralliselle kirjepaperille.
Kauppis-Heikin kirje Minna Canthille 16.9.1888.
Kauppis-Heikin kirje Minna Canthille 22.9.1887
kirjallisuus
Kauppis-Heikin kirje Minna Canthille 6.11.1892.
Kauppis-Heikin kirje Minna Canthille 9.11.1888.
Kauppis-Heikin kirje Minna Canthille helmikuu 1889.
Kauppis-Heikin kirje Minna Canthille syysk.1888.
novellit
Porvari-Jussi
Novellin käsikirjoitusluonnos. Katkelma on julkaistu Nuori Suomi -lehdessä nro. III 1897. Painetun kertomuksen nimi on "Porvari-Jussi". Lehti oli omistettu Minna Canthin muistolle.
Kaupungin vapauttamisen kymmenvuotisjuhlaparaati 26.4.1928
torit
juhlat
paraatit
panssarivaunut
Suomen sisällissota
Hämeenlinna
1928
Huhtikuussa 1928 juhlittiin Hämeenlinnan torilla kansalaissodan päättymistä ja kaupungin vapautusta. Torilla järjestettiin 26.4. paraati, johon osallistui suojeluskunnan lisäksi Jääkäritykistörykmentti ratsain ja hyökkaysvaunukomppania Poltinaholta. Yleisöä oli kerääntynyt torille tuhatmäärin seuraamaan ohimarssia. Kuvassa on kolme ranskalaista Renault-hyökkäysvaunua lähestymässä torin keskelle rakennettua juhlakoroketta, jonka edessä ohimarssin vastaanottajat seisovat.
Rytkönen, Enok
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Raatihuone
Kämärin talo
1920-luku
Huhtikuussa 1928 tuli kuluneeksi 10 vuotta kansalaissodan päättymisestä. Hämeenlinnan torilla järjestettiin 26.4. paraati ja juhlittiin kaupungin vapautusta. Paraatiin osallistuivat suojeluskunnan lisäksi Jääkäritykistörykmentti ratsain sekä hyökkäysvaunukomppania Poltinaholta. Kaupunkilaisia saapui torille tuhatmäärin. Kuvan taustalla torin eteläreunalla näkyvät Kämärin talo, Raatihuone ja kauppias A. Bogdanoffin omistama pitkä puutalo, jossa toimi mm. Hämeenlinnan suomalainen säästöpankki vuodesta 1910 alkaen. Bogdanoffin talo purettiin vuonna 1929.
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Peltomaa, Jyrki
Tervehdys Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1986
Heuru, Kauko
puistot
Parkki
Kaupunginpuisto
sillat
rautatieliikenne
kävelytiet
Hämeenlinnan Kaupunginpuiston perusti maaherra Rehbinder 1800-luvun puolivälin paikkeilla. Kaupunginpuisto on jyrkällä mäellä, joka itäpuolella laskee kohti Vanajavettä. Vain puistoravintolan eteen sai ajaa 1920-luvulla autolla, kaikilla muilla teillä ja poluilla oli autolla ja myös polkupyörällä ajo kielletty. Yksi puiston lukuisista kävelyteistä seurailee Vanajaveden rantaa. Puiston rannasta saattoi 1920-luvulla ihailla sisällissodan jälkeen uudelleen rakennettua rautatiesiltaa.
esiintymislavat
Keskelle Hämeenlinnan Kaupunginpuistoa oli tasoitettu juhlakenttä, jota käytettiin ahkerasti erilaisiin ulkoilmajuhliin ja kulttuuritapahtumiin. Vuodesta 1907 lähtien kaikki puistossa järjestettävät juhlat määrättiin pidettäväksi juhlakentällä ja sen välittömässä läheisyydessä. Kentän vuokraus tapahtui kaupungin rahatoimikamarin kautta. Paikalliset järjestöt ja seurat ottivatkin puiston omakseen ja järjestivät siellä tapahtumiaan ja kesäjuhliaan. Ehkä merkittävin tapahtuma oli vuonna 1911 järjestetty valtakunnallinen laulujuhla. Juhlaa varten kentän laidalle rakennettiin laulu- ja soittolava, jonka suunnitteli arkkitehti Ilmari Launis. Myös juhlakenttää suurennettiin ja tasoitettiin ja puita karsittiin uusien rakennelmien tieltä. Vain yhdentoista vuoden kuluttua, vuonna 1922 laulu- ja soittolava purettiin ja sen aineksista rakennettiin uusi näyttämö, jonka tilalle kuitenkin jo seuraavana vuonna päätettiin rakentaa täysin uusi lava. Sen suunnitteli kaupungin rakennuskonttorissa P. A. Ahomaa. Kuvassa näkyvä Kaupunginpuiston nykyinen laululava valmistui juhlakentän laidalle vuonna 1924. Vuonna 1925 kentän toiselle laidalle rakennettiin kahvilakatos.
rakennelmat
rauniot
kivirakenteet
Maaherra Rehbinder rakennutti 1800-luvun puolivälissä kiviselle mäelle Hämeen linnan pohjoispuolelle Parkin eli Kaupunginpuiston. Käytävien ja huvimajojen tieltä raivatuista kivistä rakennettiin puistoon rauniolinnaa jäljittelevä rakennelma. Rauniorakennelmat olivat romantiikan aikakaudella muotia myös puistorakentamisessa.
1980-luku
julkiset rakennukset
Vuonna 1981 valmistuneen kaupungintalon on suunnitellut arkkitehti Arto Sipinen.
Kaupungissa
kertomukset
Keskeneräinen jatko kertomukseen "Kaupungissa". Kertomuksen alku on julkaistu Työväen kalenteri I:ssä vuonna 1893. Käsikirjoitusversiossa ovat sivut 17-151.
Työväen kalenterissa 1893 ilmestynyt Minna Canthin kertomus, otsikoitu "Kaupungissa. Alku pidempään kirjoitukseen". Alkaa: "Jää oli kirkas kuin peili Kallaveden aavalla selällä..." Henkilöt: Hellu ja Aaku. Minnan salonkiin digitoiduissa samannimisessä käsikirjoituksissa on tähän jatkoa, mutta työ on jäänyt kesken.
maisema
kasarmit
Linnankasarmit
Linnan kasarmit
vanha kaupunki
Hämeen linna
Vanajavesi
1900-luku (vuosikymmen)
Kaupunginpuistosta kohti Hämeen linnaa otetussa kuvassa näkyy vasemmalla etualalla Vanhankaupunginlahti. Hämeen linnan ja puiston välisellä Hämeenlinnan vanhan kaupungin paikalla on Linnankasarmien alue. Alueen vanhin rakennus on ns. Kenraalin talo, jossa oli jo 1830-luvulla kruununapteekin henkilökunnan asuntoja. Pääosa kuvassa näkyvistä rakennuksista on kuitenkin tehty 1850-luvun puolivälin jälkeen venäläistä sotaväkeä varten. Kasarmien valmistuminen vapautti kaupunkilaiset raskaasta majoitusvelvollisuudesta. 1870-luvulla varuskunta-alueen pohjoisosaan nousi kaksi uutta puista asuinrakennusta, jolloin Kaupunginpuiston puoleisesta osasta kehittyi puistomainen sotilasasuntoalue.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Enok Rytkönen, Imp.
koulut
Hämeenlinnan lyseo
vankilat
sahalaitokset
1890-luku
Hämeenlinnan kirkon tornista kohti pohjoista otettua kuvaa hallitsee vuonna 1888 valmistunut Hämeenlinnan lyseon uusrenessanssityylinen rakennus. Matalat puutalot ympäröivät uljasta koulukartanoa. Taustalla Vanajaveden länsipuolella näkyy Hämeen linna ja lääninvankila ja itärannalla Hämeenlinnan höyrysahan rakennuksia.
Julkaistu painettuna: A. Alopauksen kirjakauppa - A. Alopaeus' Bokhandel.
kuutamokortit
Kirjakauppias Enok Rytkönen osti A. Alopaeuksen kirjakaupan vuonna 1900 ja hyödynsi alkuun Alopaeuksen käyttämiä valokuvia postikorteissaan. Tässä Alopaeuksen alun perin 1890-luvulla julkaisema postikortti on muunnettu sortokauden kuutamokortiksi lisäämällä kuvaan kuutamo ja sinertävä värisävy. Kuutamokorteissa suomalaiset maisemat verhoutuivat yön hämärään, ja niiden tarkoituksena oli protestoida vuoden 1899 helmikuun manifestia ja aikakauden venäläistämispyrkimyksiä vastaan. Kuutamokorteissa kuvattiin usein merkittäviä kansallisia kohteita, mm. historiallisia linnoja. Kuvassa on näkymä Hämeenlinnan kirkon tornista pohjoiseen päin kohti lyseorakennusta ja Hämeen linnaa.
Kaupunkimme kaameat murhenäytelmät n. 200 vuotta sitten : Kajaaninlinnan päällikön tyttären surullinen elämäntarina ja hänen kaamea mestauksensa oikeuden pöytäkirjojen mukaan
Kajaani
historia
1740-luku
oikeudenkäynti
murha
Troliin, Anna Gretha
Kajaani (sanomalehti)
artikkelit (julkaisut)
13. joulukuuta 1743 Kajaanin kaupungissa aloitettiin oikeudenkäynti, jossa Diedrick Troliinin tytärtä Anna Gretha Troliinia syytettiin lapsen murhasta. Murhatun lapsen isä oli venäläinen kapteeni Scherajeff, joka pikkuvihan aikaan 13.9.1742 oli tullut Kajaaniin ja myöhemmin kihlautunut neiti Troliinin kanssa. Anna Gretha Troliin synnytti salaa lapsen, jonka hän murhasi ja piilotti. Oikeudenkäynnissä hän kiisti tekonsa useaan otteeseen. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä vuonna 1934 numeroissa 124, 131, 132, 134, 137, 1/12, 10/1-35.. Alkuperäisistä pöytäkirjoista suomentanut ja selostanut Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Claudelin, Henrik Vilhelm
1940-luku
1950-luku
Kettunen, Maija Liisa
laivaliikenne
linja-autot
hevosajoneuvot
Maija Liisa Kettunen kertoo kaupunkikäynneistä Iisalmessa 1940- ja 1950-luvuilla.
Kauralyhteitä kesannolla olevalla perunapellolla 1960 - 1970-lukujen taitteessa
vilja
kaura
peltoviljely
kartat
kaavoitus
asemakaavoitus
kaupunginosat
Kauriala
Kaurialan ensimmäinen asemakaava tilattiin säästäväisesti kaupungin omalta insinööriltä P. A. Ahomaalta. Se hyväksyttiin arkkitehti Birger Brunilan tekemin muutoksin ja vahvistettiin vuonna 1925. Kauriala-nimi kaupunginosalle saatiin paikalla 1500-luvulla olleelta kylältä. Kaurialan katujen nimeämiseen saatiin apua kaupunkilaisilta. Asemakaavan runkona on pohjois-eteläsuunnassa kulkeva esplanadi, "Kaurialan puisto" ja sitä leikkaava, monia kulmia tekevä Parolantie. Kaava oli modernin epäsäännöllinen; korttelit olivat hankalan monimutkaisia. Uutta oli myös puutarhaviljelypalsta-alue. Säästäväisyys kuitenkin kostautui: Kaavan toteuttaminen oli mahdotonta sokkeloisten tonttien ja tilaa vievien katujen vuoksi. Lopulta tilattiin uusi asemakaava tamperelaiselta E. Kaalamolta. Uudessa 1938 valmistuneessa kaavassa mm. Esplanadi on poistettu ja hallitsevana katuna on Parolantie. Myös pikkukatuja on poistettu, ja puutarhapalstat on vaihdettu osittain omakotitontteihin. Kaurialan kaupunginosa rakennettiin suunnitelmallisesti pääosin vasta sodan jälkeen. Alkuperäisen kaavan koko on 57 x 67 cm, ja sitä säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
Ahomaa, P. A.
Kauttua
paikallishistoriat
Eura -- Kauttua
Helander, Pekka
Pekka Helander
suvut
sukukirjat
sukututkimus
Jaatinen, Pekka
Pekka Jaatinen
Lomppi (suku)
Prähti (suku)
Kauvatsan Rutunan Rutuna ja Korpela sekä Jalonojan Tassari
Rutuna (suku)
Korpela (suku)
Mikola (suku)
Kauvatsankylän Eskola ja Kossi sekä Kulkkilan Suutari
Eskola (suku)
Suutari (suku)