Nousiaisten Pyhän Henrikin kirkon pääsisäänkäynti
Varsinais-Suomi
Nousiainen
2010-luku
kirkko
kirkkorakennukset
seurakunnat
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Hirvijoki -- Varsinais-Suomi
joet
sillat
Nousiaisten kirkolta pääsee Vanhaan Pappilaan kävelysiltaa pitkin. Silta ylittää Hirvijoen.
Nousiainen -- Saksala
Kurjenrahkan kansallispuisto
virkistysalueet
virkistystoiminta
luontokohteet
luonto-oppaat
uimarannat
saunat
juhlapaikat
majoitus
kioskit
Rantapiha on koko kunnan yhteinen virkistysalue, jonka omistaa Nousiaisten kunta ja jota isännöi Saksalan pienviljelijät ry. Kurjenrahkan kansallispuiston eri osien välissä. Rantapihalta avautuu maisemat Savojärveen ja reitit Kuhankuonon retkeilyreitistöille. Kesäisin Rantapihalla on kioski avoinna viikonloppuisin, rantasauna lämpimänä ja grillipaikka käytettävissä. Rantapihalla voi myös järjestää juhlia, virkistyspäiviä ym. Tarjoilut ja oppaat saatavissa yhdistykseltä. (2016)
Nousiaisten kunnankirjasto
järvet
ulkoilureitit
ulkoilualueet
Savojärven ympäri kiertää luontopolku, jonka pituus on n. 6 km, polulle pääsee Kurjenpesän luontotuvalta ja Rantapihalta. Reitti on suo-osuuksien osalta pitkostettu ja reitin varrella on levähdyspaikkoja. Reitti on helppokulkuinen ja sisältää paljon suo-osuuksia. Reitti liittyy Kuhankuonon retkeilyreitistöön. Järven pohjoinen osuus saatiin käyttöön vuonna 2012, jolloin luontopolku sai nimekseen Savojärven kierros. Savojärven rannalla sijaitsee Nousiaisten kunnan virkistysalue nimeltään Rantapiha, jota isännöi Saksalan pienviljelijät ry. Katso paikan tarkempi esittely nimellä Rantapiha.
postilaitokset
posti
muistomerkit
tiet
Suuri Postitie kulki aikoinaan Nousiaisten pitäjän poikki. Suuren Postitien tolpat uusittiin vuonna 2009 Nousiaisissa. Kuva Maskuntien alusta.
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Raisio
1950-luku
Ruotsi-Suomessa 1600-luvulla käyttöön otettu Suuri Postitie Turusta Ahvenanmaan kautta Tukholmaan kulki myös Raision kautta. Postitien historiallista maisemaa saattaa vielä aistia Jertantiellä, Kuloisissa. Kuva on 1950-luvun lopulta.
Alanen, Jorma
kivet
Itkukivi oli aikoinaan pitäjän naisten kokoontumispaikka, jossa he odottivat miestensä tuomioita läheiseltä käräjätalolta. Naiset itkivät kohtaloaan, josta siis kivi on saanut nimensä.
keskiaika
Satakunnantie Raision keskiaikaisen harmaakivikirkon kohdalla 1900-luvun alkupuolella. Tieosuus oli osa Suurta Postitietä, joka kiersi kirkon pohjoispuolitse vuoteen 1936 saakka. Silloin tie oikaistiin nykyiselleen kulkemaan kirkon eteläpuolelta.
1960-luku
Tien oikealla puolella lähes kirkon kohdalla oli laakeaan kallioon hakattuna kuuluisan rosvon Sika-Kyöstin kuolinpaikkaa ja -aikaa osoittava merkintä. Se hävitettiin valtatie 8:n (Turku-Raisio moottoritien) rakennustöiden yhteydessä vuonna 1960.
Kruskopf, Kauko
liikerakennukset
1910-luku
kirkot
Raision kirkonseutua 1910-luvulla. Etualalla Ahtilan kaupparakennus, taaempana näkyvät Raision kirkko ja lainamakasiini. Ahtila sijaitsi Raision nykyisen kaupungintalon paikalla.
keskustat
Raision keskustaa 1950-luvun jälkipuolella. Satakunnantiestä erkani VPK:n paloasemarakennuksen jälkeen Naantaliin päin menevä tie. Satakunnantie jatkui Osuuskassan ja Osuuskaupan rakennusten välistä kohti Raumaa nykyisenä Kerttulantienä.
kerrostalot
1960-luvun kuluessa kerrostalojen rakentaminen pääsi Raisiossa toden teolla vauhtiin. Ensimmäisinä valmistuivat vuosina 1960 ja 1961 valmistuneet Keonpellon seitsemänkerroksiset talot. Kuva on 1970-luvun jälkipuolelta.
Tuominen, Martti
Raision keskustaa 1960-luvun alkupuolella. Nykyinen risteys syntyi Nesteentien valmistuttua vuonna 1957.
paloasemat
Vuonna 1938 valmistunut VPK:n talo sijaitsi keskeisellä paikalla silloisessa Raision keskustassa. Rakennus purettiin vuonna 1971 Raisiontien levennyksen tieltä. Kuvassa etualalla Raision taksiautoilijoita. Eletään 1950-luvun jälkipuolta.
risteykset
Hyvillä kulkuyhteyksillä on ollut vaikutuksensa Raision nopeaan kasvuun, sillä tänne on ollut helppo tulla mistä päin tahansa. Ongelmana olivat kuitenkin Raision risteykset, jotka olivat maankuuluja vaarallisuudestaan. Kuvassa Rauman- ja Ohikulkutien risteys ennen ylikulkusillan valmistumista vuonna 1977.
Toinen vaaranpaikka oli Raision- ja Nesteentien risteys. Sen sujuvuus parani huomattavasti 1970-luvulla tehdyin uusin kaistajärjestelyin ja liikennevalojen käyttöön otolla.
Rautavuori, Väinö
1970-luku
koulurakennukset
Raision keskustasta noin vuonna 1970 otettu ilmakuva. Kuvassa etualalla paloasema ja koulukeskuksen aluetta.
Raision keskustassa toteutettiin 1970-luvulla omaleimainen kaksitasoratkaisu, jossa maan taso varattiin autoliikenteelle ja toria ympäröivä ylätasanne ja sieltä lähtevät sillat jalankulkijoille.
torit
Raision tori kioskeineen 1970-luvulla. Keskustan saneeraustöissä tori siirrettiin 2000-luvun alussa Tasalan puolelle.
seurakuntatalot
Nousiaisten veteraanikivi Nousiaisten seurakuntakodin pihalla paljastettiin 9.12.1990.
Piispa Henrik
Nousiaisten kunnan ja seurakunnan v. 1978 pystyttämä Pyhän Henrikin muistokivi Nousiaisten kirkon parkkipaikan läheisyydessä.
Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki
hautausmaat
Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki julkistettiin Nousiaisten kirkon hautausmaalla 1955.
vuoden 1918 sota
Ahti Jalosen muistomerkki tehtiin 1989, se on kivistä ja betonista valettu. Muistolaatan teksti: Ahti Jalonen * 8.11.1901 - 8.5.1918 Valkoisen terrorin uhri 1918.
kuntarajat
Aura
Masku
Mynämäki
Paattinen
Pöytyä
Rusko
Yläne
luonnonpuistot
kansallispuistot
retkeilyalueet
rajat
Kuhankuono on usean kunnan rajapyykki Kurjenrahkan kansallispuistossa, vanhimmat kirjalliset tiedot kivestä ovat peräisin 1300-luvulta. Kivi on Kurjenrahkan tunnetuin nähtävyys. Kiven nykyinen ulkoasu on peräisin vuodelta 1965, jolloin rajakunnat olivat Mynämäki, Nousiainen, Masku, Rusko, Paattinen, Aura, Pöytyä ja Yläne. (2016)
Nummen silta ylittää Hirvijoen Maskuntien alussa. Hirvijoen Nummen kohdalla ylittävä 1900-luvun alkuvuosina valmistunut kivisilta. Joen pehmeät savipenkat vaikeuttivat tuntuvasti sillan rakentamista, mutta urakoitsijana toiminut Palon Longin silloinen isäntä hoiti pohjustuksen huolellisesti ja suoriutui tehtävästään muutenkin niin hyvin, että silta kuuluu nykyisin suojeltaviin kohteisiin ja on sellaisena mainio osoitus menneiden sukupolvien kivimiesten taidoista. (Nousiaisten historia II, Ulla Heino, 1980)
Nousiaisten Pyhän Henrikin kirkon kellotapuli
kellotapulit
Nousiaisten kirkon kellotapuli on rakennettu v. 1759 - 1760. Punamultainen tapuli maalattiin valkoiseksi vuonna 1892. (Nousiaisten srk)
rakennukset
pappilat
Nousiaisten vanha pappila on vuodelta 1890. Nykyisin se toimii mm. seurakunnan tilaisuuksien pitopaikkana. (2016)
postit
Suuri Postitie kulki läpi Nousiaisten pitäjän aikoinaan, kuva Fatijoen kivisillan kohdalta.
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Raision keskustan vanhimmat kerrostalot ovat vuonna 1955 valmistunut kunnantalon asuntola (nyk. Villiviini) ja vuonna 1958 valmistunut Säästöpankintalon asuntosiipi. Kummankin rakennuksen suunnitteli arkkitehti Lauri Sipilä, jonka suunnittelema on myös vuonna 1954 valmistunut Raision vanha kunnantalo (nyk. Harkko).
Raision kirjasto
liikenne
Ylikulkusiltojen tarkoituksena oli saada jalankulkijat turvaan vilkasliikenteisten teiden halkomasta keskustasta. Rakennetuista silloista oli suurin vuonna 1978 valmistunut 310 metriä pitkä Keonsilta. Keskustan saneeraustöiden yhteydessä pahoin rapistuneet betoniset jalankulkusillat purettiin lukuun ottamatta Keonsiltaa, josta säilytettiin Nesteentien ylittävä osuus.
rautatieasemat
Asemanseutu oli vielä 1950-luvulla Raision toinen keskus kirkonseudun lisäksi. Asemanseutu syntyi rautatien myötä 1920-luvulla. Rautatieasema keräsi ympärilleen asutusta, palveluja ja teollisuutta.
1920-luku
Raision aseman vihkiäiset 30.5.1925. Asemarakennus edustaa tyyliltään tyypillistä 1920-luvun puuasema-arkkitehtuuria. Ilman ratayhteyttä nykyistä Raisio Yhtymää ei olisi perustettu Raisioon.
1930-luku
teollisuus
teollisuusyritykset
Raision vanhin yhä toiminnassa oleva teollisuusyritys Kallion konepaja vaikutti asemanseudulla vuodesta 1922 vuoteen 1962. Kuva on 1930-luvulta.
höyryveturit
junat
rautatiet
Höyryveturin vetämä postijuna Kerrolassa matkalla Uudestakaupungista kohti Turkua 1950-luvun lopulla.
Savolainen, Aimo
kiskoautot
museojunat
Raision aseman kautta kulki vilkas junaliikenne vielä 1960-luvulla. Samalla vuosikymmenellä alkoivat kuitenkin paikallisjunien matkustajamäärät vähentyä linja-autojen alkaessa liikennöidä yhä enemmän Turun ja Naantalin väliä. Nykyään Raision aseman kautta kulkee ainoastaan tavaraliikennettä. Kuvassa tilausajossa ollut Dm7-sarjan kiskoautojuna eli ns. lättähattu Raision asemalla 6.9.1997.
Rantala, Mika
vesiliikenne
venesatamat
Kulkuyhteyksistä puhuttaessa ei sovi myöskään unohtaa Hahdenniemen venesatamaa – raisiolaisten porttia merelle. Siitä on kasvanut Lounais-Suomen suurin venesatama. Kuvassa Hahdenniemen venesatama kesäkuussa 1963, jolloin oli vain yksi iso laituri ja mattolaituri venepaikkojen ollessa noin 25.
Hahdenniemen venesatama 1970-luvun puolivälissä. Venepaikkojen määrä oli kasvanut jo 120:een.
Hahdenniemen uimarannasta tuli yleinen sen tultua kunnan omistukseen. Siellä pidettiin uimakouluja 1960-luvulla. Uimarannan käyttö kuitenkin päättyi 1970-luvun alussa. Kuva on 1960-luvun puolivälistä.
Myös Raisionjoessa oli useita suosittuja uimapaikkoja ennen Raision-Naantalin vesilaitoksen valmistumista vuonna 1957. Kuva on Ihalasta 1910-luvulta.
uimahallit
Raision vanha uimahalli valmistui vuonna 1973. Nykyinen uintikeskus Ulpukka avattiin vuonna 1997 käsittäen peruskorjatun vanhan uimahallin sekä uudisosan.
Raision nopeaan kasvuun ovat vaikuttaneet eritoten Raisio Tehtaat ja Naantalin puolella sijaitseva Neste Oy, joiden tarjoamat työpaikat houkuttelivat paikkakunnalle uusia asukkaita. Raision merkittävin teollisuuslaitos, Lounais-Suomen viljelijöiden perustama viljamylly Oy Vehnä Ab aloitti toimintansa vuonna 1942. Tuotannon laajetessa yrityksen nimeksi tuli Raision Tehtaat. Tänä päivänä maailmanlaajuisesti toimivan yhtiön nimenä on Raisio Oyj.
Raisio tunnetaan myös maailman suurimmasta vaihtolavalaitteiden valmistajasta Cargotec Finland Oy:stä, joka tunnettiin aikaisemmin Autolava Oy:nä ja Multilift Oy:nä. Autolavan toiminta siirtyi Naantalista Raisioon, Nesteentien varrelle rakennettuihin tuotantotiloihin vuosina 1960-61.
maatalous
Maatalous-Raision ja teollisuus-Raision rinnakkain eloa 1950-luvulla. Etualalla Pirilän tilan lehmiä laitumella.
kartanot
Raision kaupungistumisesta huolimatta merkittävää maanviljelyä harjoitetaan yhä muun muassa Hintsan kartanossa, Mahittulassa. Kuva on 1970-luvulta.
22 Maatalous. Maanviljely. Puutarhanhoito. Kotieläintalous
Huhkon kartano myllyineen ja myllytorppineen – raisiolaista kesäidylliä 1950-luvulta. Myllyalue tuhoutui valtatie 8:n (Turku-Raisio moottoritien) rakennustöiden myötä vuonna 1961. Raision kaupunki osti Huhkon tilan vuonna 1977. Kuva on 1950-luvulta.
Ihamuotila, Eva
Raision maineikkain kartano Perno vaikutti monia vuosisatoja voimakkaasti raisiolaisten elämään. Kesäkuun 29. päivänä 1958 vietettiin kartanon 500-vuotisjuhlaa, josta muodostui raisiolaisia yhdistävä kotiseutujuhla. Siitä kertyneet tulot käytettiin Raision yhteiskoulun hyväksi. Pernon kartano siirtyi sittemmin alueliitoksen kautta vuonna 1967 Turun kaupungille. Tasavallan presidentti Urho Kekkonen ja hänen puolisonsa Sylvi Kekkonen kunnioittivat läsnäolollaan Pernon kartanon 500-vuotisjuhlaa. Kuvassa presidenttiparin toivottavat tervetulleiksi kartanon isäntäväki Torsten ja Hilla Ahlström sekä heidän lapsensa.
Raision maineikkain kartano Perno vaikutti monia vuosisatoja voimakkaasti raisiolaisten elämään. Kesäkuun 29. päivänä 1958 vietettiin kartanon 500-vuotisjuhlaa, josta muodostui raisiolaisia yhdistävä kotiseutujuhla. Siitä kertyneet tulot käytettiin Raision yhteiskoulun hyväksi. Pernon kartano siirtyi sittemmin alueliitoksen kautta vuonna 1967 Turun kaupungille. Juhlavierasjoukko kerääntyneenä seuraamaan Ruutanalammen rannalla esitettyä kuvaelmasarjaa Pernon historiasta. Takana Pernon vanha päärakennus, joka tuhoutui tulipalossa vuonna 1961.