Varsinais-Suomi
Rusko
hautausmaat
haudat
hautamuistomerkit
Nikinmaa, Kerttu
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
kulkurit
identiteetti
Digitoidussa dokumentissa on koneella kirjoitettuna novelli Kaveri. Tekstissä on pieniä lyijykynällä tehtyjä korjauksia. Novellissa minä-kertoja saa isännältä keppikuritusta, koska on päätynyt eroottiseen kanssakäymiseen talon tyttären kanssa. Sankari pakenee, ajautuu kulkuriksi ja identifioituu kulkurin elämäntyyliin. Laajuus viisi sivua Kirjoitusajankohta 6.9.1934 Ilmestynyt teoksessa Lauma (Gummerus 1937). Sisältyy teokseen Kootut teokset 5 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
arkkiveisut
virret
musiikki
uskonto
historia
skillingtryck
psalmer
religion
musik
1700-luku
1700-talet
Kaxi hengellistä wirttä, : ensimmäinen, yhden armon kautta heräwäisen ja wiheljäisydens ylitse walittawaisen rippi-lapsen wirsi, parannuxen aikomises ja harjoituxes, ja uskollises turwamises Jesuxen tygö, hänen suloisen ikens päällens ottamiseen: toinen, sijtä hengellisest syömisest ja juomisest, kuin uscowaisilda ja armotetuilda sieluilda, hengellises isomises ja janomises joka päiwä tapahtua taita; erinomattain silloingin, jota enämmän he tundewat itsens hengellisiksi sairaixi ja radollisixi. Jotka wuonna 1766 on präntijn andanut Abraham Achrenius. Tekijä: Achrenius, Abraham 1706-1769 Julkaistu:Wasasa prändättyt
Achrenius, Abraham
Londicer, Georg Wilhelm (kirjapaino, Vaasa, 1776-1804)
Kansalliskokoelma, sijainti: Rv Arkkiveisut. Pääsarja
fin
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos sisältää kuvauksia, kuvia ja karttoja taiteilijan kävelyprojekteista vuosilta 2000-2005 erilaisissa paikoissa eri maissa. Tekstit osittain suomeksi, osittain englanniksi.
Nauha, Tero
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
nimikortit
henkilöt
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Cederberg-suku
Käyntikortti : apteekkari Hugo Olsoni (1)
Joensuu
Hugo Ferdinand Olsoni (1857—1936) oli joensuulainen apteekkari. Hänen vanhempansa olivat apteekkari Anders Olsoni ja Evelina Olsoni. Hugo opiskeli Helsingin yliopistossa filosofian kandidaatiksi, farmaseutiksi ja proviisoriksi. Hän peri isänsä apteekin toimien apteekkarina vuosina 1892—1922. Hugo avioitui Lydia Suihkon kanssa vuonna 1885 ja tämän kuoleman jälkeen Lydian pikkusisaren Sanna Suihkon kanssa. Apteekkari Olsonin puutaloa voi peruskorjattuna ihailla Joensuussa osoitteessa Malmikatu 1.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Bror Berndt Höök (1834–1901) oli suomalainen kanavainsinööri. Hän toteutti mm. Kaltimon kanavahankkeen 1870-luvulla. Höök toimi myös Pielisjoen kanavien kaitsijana 1879–1889. Höök tunnettiin myös karhunkaatajana. Hän metsästi karhuja etupäässä Itä-Suomessa sekä Venäjän Karjalan puolella Ilomantsin takaisissa erämaissa.
Suvut
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Halfdan Smithin käyntikortti ja osanotto. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti vuonna 1908 lomaillessaan Hanna-puolisonsa (Johanna Selina Parviainen) kanssa Pariisissa. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Hugo Ferdinand Olsoni (1857—1936) oli joensuulainen apteekkari. Hänen vanhempansa olivat apteekkari Anders Olsoni ja Evelina Olsoni. Hugo opiskeli Helsingin yliopistossa filosofian kandidaatiksi, farmaseutiksi ja proviisoriksi. Hän peri isänsä apteekin toimien apteekkarina vuosina 1892—1922. Hugo avioitui Lydia Suihkon kanssa vuonna 1885 ja tämän kuoleman jälkeen Lydian pikkusisaren Sanna Suihkon kanssa. Apteekkari Olsonin puutaloa voi peruskorjattuna ihailla osoitteessa Malmikatu 1.
Norjalaissyntyinen Olaf Bülow vaikutti 1900-luvun alussa Kaakkois-Suomessa. Hän perusti Kotkan lähelle Stockforsin kartanon maille puuhiomon, joka oli aikoinaan Suomen suurin.
Oscar Petersenin käyntikortti.
myymälät
Herman ja Hellä Björklundin vuonna 1916 perustama Rauta-Aitta sijaitsi Tori- ja Koskikatujen kulmassa, nykyisen Carelicumin talon paikalla. Talon rakennutti Ivan Kononoff. Tässä torinkulman risteyksessä sijainneessa rakennuksessa on tehty kauppaa koko viime vuosisata 1980-luvulle asti. 1950-luvulla talo nimettiin Tokos-kulmaksi - nimi tuli Torikadun ja Koskikadun mukaan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Digitoidut
suvut
kirjat
Wald. Rich. Eug. Brüningenin käyntikortti ja hyvän joulun toivotus on löytynyt Hushållet och Köket -kirjan välistä. Kirjassa on Alexandra von Fieandtin nimikirjoitus ja vuosiluku 1882.
Wilhelm Schaumanin käyntikortti ja osanotto. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti vuonna 1908 lomaillessaan Hanna-puolisonsa (Johanna Selina Parviainen) kanssa Pariisissa. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun. Wilhelm Schauman (1857—1911) oli suomalainen teollisuusmies, jonka perustamien yritysten toimintaa jatkoi hänen kuolemansa jälkeen Oy Wilhem Schauman Ab.
Huittinen
Huittisten kotiseutuyhdistyksen kuvakokoelman kuva nro 446
Käytöstä poistettua linja-autoa romutetaan
autot
linja-autot
Käytöstä poistettua linja-autoa romutetaan. Autoista otettiin yleensä talteen muun muassa akselit pyörineen ja penkit, jotka myytiin eteen päin. Purkuhommissa muun muassa Allan Aaltonen, Viljo Jaakkola ja Antero Simolin.
Pukkilan kunnankirjasto
Kazimir Erik Sandor Lönnbohmin kuolintodistus
Kazimir Erik Sandor Lönnbohmin kuolintodistus. Kesäkuun 5. päivänä vuonna 1906 Kazmír Erik Sándor Lönnbohm -niminen lapsi kuoli suolikatarriin Unkarin valtion kuninkaallisessa lastenkodissa Budapestissa. Lapsen äiti oli nimeltään Eszter Bodon. Kasimir Leino vieraili Unkarissa vuosina 1897 ja 1900, mutta tiedossa ei ole, oliko hän lapsen isä. Kuolintodistuksen kääntöpuolella on kirjeluonnos Eszterille.
hun
Kazmír Erik Sándor Lönnbohmin kuolintodistus 5.6.1906
Lönnbohm, Kazmír Erik Sándor
kuolintodistukset
dödsbevis
1906
1900-luku
1900-talet
Kazmír Erik Sándor Lönnbohmin kuolintodistus. Kesäkuun 5. päivänä vuonna 1906 Kazmír Erik Sándor Lönnbohm -niminen lapsi kuoli suolikatarriin Unkarin valtion kuninkaallisessa lastenkodissa Budapestissa. Lapsen äiti oli nimeltään Eszter Bodon. Kasimir Leino vieraili Unkarissa vuosina 1897 ja 1900, mutta tiedossa ei ole, oliko hän lapsen isä. Kuolintodistuksen kääntöpuolella on kirjeluonnos Eszterille. Unkarin kuninkaallinen valtion lastenkoti Budapest, IX. ker., Tüzoltó-utcza 7–9. sz. Lapsi numero: 9285 1906 Bodon Eszter Gyoman kaupunki Békésin lääni Lönnbohm Kazmír Erik Sándor niminen lapsi suolikatarrin johdosta kesäkuun 5. päivänä tässä laitoksessa kuoli. Budapest, 1906 kesäkuun 5. päivä Asianhoitaja
Keitele
valokuvat
museoesineet
1970-luku
Paananen, Wellamo
Keiteleen museossa kehinkakko. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 13.8.1970.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 22.10.1956 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
ihmiset
rakennukset
asuinrakennukset
linja-autonkuljettajat
autonkuljettajat
sotilaspuvut
Ensimmäisessä kuvassa Keijo Lehtisen seisoo kotitalonsa edessä. Myöhemmin hän asui perheineen Laukaassa nykyisen Peurungan kuntokeskuksen vieressä. Hän työskenteli TVH:n korjaamolla koko työuransa ja jäi eläkkeelle työnjohtajan tehtävistä. Sodissa hän palveli moottoripyörälähettinä.
sukukirjat
sukututkimus
Jaatinen, Pekka
Pekka Jaatinen
ystävyyskaupungit
ystävyyskunnat
Keila
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1995
Orpana, Marjatta
Ytti, Ritva
keinut
pihakalusteet
Syvänojalla, Eskolan takana olevalla Kivimäellä otetussa kuvassa istuvat keinussa Ida ja Anselm Aarnio. Kalliolla ovat Elvi Valve (vas.), Maire Aarnio ja Irma Aarnio sekä edessä Anja Aarnio. Kuva on 1920-luvun alkuvuosilta.
kartat
kaavoitus
asemakaavoitus
kaupunginosat
Hämeenlinna
keinusaari
1920-luku
Keinusaaren kaupunginosaa varten tilattiin asemakaava vuonna 1921 arkkitehti Birger Brunilalta, joka oli tehnyt muutospiirustukset myös Kiistalan (nyk. rautatieaseman seudun) kaavaan. Keinusaari oli määrätty jo 1830-luvulla Hämeenlinnan suuren palon jälkeen keisarillisella käskyllä kruununmakasiinien sijoituspaikaksi, koska se sijaitsi Vanajaveden äärellä. Aluetta hallitsivat 1920-luvulla lääninsairaala, kruununmakasiini, verkatehdas ja nahkatehdas sekä paja- ja värjäämörakennukset. Hieman kauempana sijaitsi teurastuslaitos. Brunilan kaavassa alueelle on piirretty teollisuus- ja pienteollisuustontteja, rantaviiva on oikaistu ja sitä seurailee Rantatie. Rannassa on Keinupuisto. Nykyisellä Keinusaaren kerrostaloalueella on vielä Pikkujärvi. Keinusaari kuului 1920-luvulla Kiistalan kaupunginosaan, jonka kaavoitus oli alkanut jo vuonna 1912. Toisin kuin Sairio ja Myllymäki, Kiistalan alue ei alun perin kuulunut Hämeenlinnan maihin. Kaupunki pakkolunasti Kiistalan maat satama-, varasto- ja teollisuusalueeksi. Koska kaupungin satama oli ahdas, Kiistalaan suunniteltiin uutta suurta satama-aluetta. Arkkitehtitoimisto Jung & Bomanssonin laatima asemakaava vahvistettiin 1917. Kaavaan tuli myös asuntokortteleita rautatieaseman aukiolta säteittäisesti lähtevien katujen varsille. Kaavaan tehtiin joitakin Birger Brunilan ehdottamia muutoksia vuonna 1918. Alkuperäisen Keinusaaren asemakaavan koko on 35 x 58 cm, ja sitä säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
Brunila, Birger
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rannat
Vanajavesi
Keinusaari
Pinellan huvilat
pyykinpesu
talvi
1930-luku
Talvinen postikorttikuva on otettu Hämeenlinnan keskustan itälaidalta kohti Keinusaarta. Keinusaaren puolella, lähellä rantaa sijaitsevat Verkatehtaan johtajien asuintalot, ns. Pinellan huvilat. Lähellä siltaa on pyykinpesua varten rakennettu pesuhuone. Jokin oikealla näkyvistä rakennuksista on luultavasti vuonna 1912 rakennettu kunnallinen teurastuslaitos, jota laajennettiin vuonna 1923. Samalla sen yhteyteen perustettiin myös lihantarkastusasema.
järvet
Pikkujärvi
Kevättulva on vallannut myös Keinusaaren ja lähes peittänyt Pikkujärven ja Vanajaveden välisen alueen veden alle. Vasemmalla Keinusaaren puoleisella rannalla näkyy kruununmakasiinin kattoa, kaupungin pesuhuone, Verkatehtaan savupiippu ja molemmat Pinellan huvilat.
tytöt
pihat
Kuvassa Eija Virtanen (vas. takarivi), Hilma Majakallio, Aira Valve ja Maire Majakallio. Eturivissä Soile Majander (vas.), Mirjam Majakallio ja Maija Majakallio. Kuva on otettu Majakallion pihalla n. 1930- ja 1940-lukujen taitteessa.
huonekalut
Honkajoki
Keinutuoli (1_123 Honkajoki). Puusta valmistettu ja koristeellinen. Väriltään tumma. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Keinutuoli (1_148 Honkajoki). Puusta valmistettu, maalattu tummaksi. Valokuvattu ulkona pihapiirissä. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Keinutuoli (1_159 Honkajoki). Puusta tehty, koristeellinen ja valkoiseksi maalattu. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Keinutuoli (1_194 Honkajoki). Tummaksi maalattu. Taustalla huoneen muita kalusteita. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Keinutuoli (1_199 Honkajoki). Puusta tehty, maalattu tummaksi. Takana näkyy suurehko pöytä. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Keinutuoli (1_228 Honkajoki). Puusta valmistettu, koristeellinen, jalustalla ja kierrejousituksella varustettu. Väriltään tumma. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
keinutuolit
Wahlström, Edvard
Nakkila
Nakkilalaisen keinutuolimestarin Edvard Wahlströmin elämäntarina.
Räty, Jouko
Nakkilan kunnankirjasto
Keisari Alexander I:sen matka Pohjanmaalla v. 1819
hallitsijat
matkakirjallisuus
Pohjanmaa
1800-luku
keisarit
vierailu
Oulu
Kajaani
Tornio
Liminka
1819
Venäjän keisari ja Suomen suuriruhtinas Aleksanteri I vieraili Oulussa 1819. Matkasta on säilynyt monia asiakirjoja ja aikalaiskertomuksia. Maanmittari ja kaupunginvaltuutettu Petter Wilhelm Aurén (1826-1896) käyttää kirjasensa pääasiallisena lähteenä Sara Wacklinin teosta Sata muistelmaa Pohjanmaalta (1844-45).
Aurén, Petter Wilhelm
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
paikallishistoriat : Mäntsälä
pidot : Keisarin Kalaasit
artikkelit (julkaisut)
historia : Autonomian aika : 1809
Mäntsälä-lehdessä 30.3.1993 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista.
Alanko, Reijo
Mäntsälän kunnankirjasto
Möllersvärd, Ulla, fikt.
Ruusunen, Sari
Emäntälehden numerossa 6/1990 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista.
Eskolin, Sirkka-Liisa
Keisari ratsastaa taas Mäntsälän Ullan luo : Möllersvärdistä pyhimys?
Möllersvärd, Ulla
Mäntsälä-lehdessä 3.4.1992 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista ja Ulla Möllersvärdistä.
Keisarikunnan romahdus - Vapauden huumaa kevättalvella 1917 Huittisissa
kansalaissota
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Yli-Olli, Erkki
Sinisalo, Tarja
Hyvinkään Sanomissa 7.4.1987 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista.
Keisarillisen majesteetin armollinen julistus kaupungin perustamiseksi Jywäskylän kappeliin Waasan läänissä: annettu S:t Pietarpurissa 10/22 p. , maaliskuussa 1837
Jyväskylä, kaupungit, perustaminen, historia, 92.845 (YKL)
Jyväskylän kaupungin perustamisasiakirja
Jyväskylän kaupunginkirjasto
matkailu : tapahtumat
Mäntsälä-lehdessä 26.4.1988 julkaistu mielipidekirjoitus Keisarin Kalaaseista.
Tuominen, Olavi
Keisarin kalaasien synty, organisaatio ja pr-arvo
järjestöt : suhdetoiminta
matkailukohteet : kartanot : Sälinkään kartano
autonomian aika : 1800-luku
Porvoon valtiopäivät : 1809
Sirpa Koskenheimon vuonna 1989 kirjoittama kuvaus Keisarin Kalaasien synnystä ja merkityksestä Mäntsälälle. Mukana on sekä käsin kirjoitettu alkuperäinen teksti että puhtaaksi kirjoitettu versio.
Koskenheimo, Sirpa
käsiohjelmat
Keisarin Kalaasien ohjelmalehtinen vuodelta 1993.
Uusimaa-lehdessä 21.1.1991 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista.