Varsinais-Suomi
Raisio
1950-luku
kartanot
Raision maineikkain kartano Perno vaikutti monia vuosisatoja voimakkaasti raisiolaisten elämään. Kesäkuun 29. päivänä 1958 vietettiin kartanon 500-vuotisjuhlaa, josta muodostui raisiolaisia yhdistävä kotiseutujuhla. Siitä kertyneet tulot käytettiin Raision yhteiskoulun hyväksi. Pernon kartano siirtyi sittemmin alueliitoksen kautta vuonna 1967 Turun kaupungille. Kartanon historiasta kertovan kuvaelmasarjan kahdeksasta kuvaelmasta vanhin edusti 1540-lukua ja nuorin kertoi vuoden 1808 tapahtumista.
Raision kirjasto
koulut
yhteiskoulut
Raision yhteiskoulu (nykyinen Raision lukio) valmistui vaiheittain vuosien 1958 ja 1962 välisenä aikana.
1960-luku
Nykyään maamme suurimpiin yläkouluihin lukeutuva Vaisaaren koulu vasta valmistuneena vuonna 1967.
1930-luku
Raision vanhin, yhä alkuperäisessä käytössä oleva kouluakennus on Ihalan vanha koulu. Koulu vihittiin käyttöönsä vuonna 1902. Sitä ruvettiin nimittämään Konsan kouluksi 1970-luvun alussa sijaintipaikkansa mukaan. Kuva on 1930-luvulta.
myymälät
kaupat
1950- ja 60-luvuilla eri puolilla Raisiota oli lukuisa määrä kauppoja, joista suurin osa oli pieniä kauppapuoteja. Vielä vuonna 1969 Raisiossa toimi 41 elintarvikemyymälää. Kuvassa oleva Pasalassa sijainnut Tuomen kauppa palveli asiakkaita vuodesta 1950 vuoteen 1979.
1970-luku
Kauppapuotien toiminta kävi kannattamattomaksi 1970-luvulla, jolloin Kerttulan liikekeskus tavarataloineen alkoi vetää asiakkaita puoleensa. Raision ensimmäinen suurmyymälä Sokos aloitti toimintansa vuonna 1973.
Poikkeuksiakin oli. Asemanseudulla vuodesta 1947 sekatavarakauppaa pitänyt Eino Aalto vastasi 1970-luvun mukanaan tuomiin uusiin haasteisiin keskittymällä yhä enemmän rakennustarvikkeiden myyntiin. Kuva on 1950-luvun puolivälistä.
seurantalot
Monille vanhemman polven raisiolaisille seuratalo tanssilavoineen tuo mieleen lämpimiä muistoja vuosikymmenten takaa. Varppeenmäellä sijainnut seuratalo valmistui vuonna 1920. Kukoistusaikanaan se oli Raision huvielämän keskus. Talon käyttö alkoi vähetä ratkaisevasti 1960-luvulla. Rakennus purettiin vuonna 1974 Tasalankadun kerrostalojen tieltä.
työväentalot
Seuratalon tapaan myös vuonna 1919 käyttöön otettu Raision työväentalo oli aikakautensa monitoimitalo. 1960-luvulla työväentalon käyttö alkoi vähetä talon kunnon heiketessä. Viimeiset kaksi vuosikymmentä muussa käytössä ollut vanha työväentalo purettiin vuonna 1986 ja sen tilalle rakennettiin Huhkon liikekeskus.
urheilukentät
Vuonna 1950 perustetun Raision urheilulautakunnan ensimmäinen tehtävä oli laittaa alulle kunnallisen urheilukentän suunnittelu. Ihalan kentän rakentaminen oli tuon ajan mittapuun mukaan suurhanke, johon kului useampi vuosi. Kentän vihkiäiset pidettiin vihdoin kesällä 1955. Kentällä järjestettiin 1950- ja 60-kujen taitteessa yleisurheilukilpailuja, joihin osallistui useita maaottelutason urheilijoita. 1970-luvun jälkipuolella kentän käyttö yleisurheilukenttänä päättyi. Nykyään Ihalan kenttä on jalka-, lento- ja koripalloilijoiden käytössä.
Savolainen, Aimo
1980-luku
urheiluhallit
Kerttulan liikuntahalli, joka tunnetaan Loimun kotisalina, valmistui vuonna 1987.
urheiluseurat
lentopallo
Kaupungin urheilun lippulaiva Loimu on pisimpään yhtäjaksoisesti pääsarjassa pelannut lentopalloseura maassamme. Vuodesta 1977 ylimmällä sarjatasolla pelannut Loimu on voittanut kuusi Suomen mestaruutta sekä kertaalleen Suomen cupin. Kuvassa loimulaisten riemua mestaruuden ratkettua kotiyleisön edessä Samppalinnassa keväällä 1983.
Lehtonen, Jouni
Loimu perustettiin alun alkaen vuonna 1958 Kaanaan kyläseuraksi. Toiminnan alkuvuosina Loimu oli yleisseura. Vuodesta 1967 tuli vedenjakaja Loimun historiassa, kun seura päätti keskittyä lentopalloon. Ilman tätä kauaskantoista päätöstä ryhtyä erikoisseuraksi Loimu olisi ehkä vieläkin valtakunnallisesti tuntematon pikkuseura. Kuvassa Loimun maakuntasarjassa pelannut lentopallojoukkue kaudella 1965-66.
urheilijat
soutu
Yksittäisistä raisiolaisista urheilijoista on kuitenkin tunnetuin soudun jättiläinen, kolminkertainen olympiavoittaja Pertti Karppinen.
rockmusiikki
yhtyeet
1970-luvun lopulla ja 1980-luvun ensimmäisellä puoliskolla Raisio saavutti mainetta myös rock-kaupunkina. Raision suuri ylpeys SIG oli tuolloin suosionsa huipulla tehden kotikaupunkiaan, suurta risteystä tunnetuksi.
harjoitustilat
SIG:in ja muiden raisiolaisyhtyeiden kasvualusta oli koulukeskuksen väestönsuoja eli Pommari ja Raisrockit paikallisen luovuuden voimannäyttöjä. Lukion urheilukentän päädyssä sijaitseva koulukeskuksen väestönsuoja eli Pommari on ollut bändien harjoitustilana vuodesta 1976 lähtien. Kuvassa Pepe Le Moko harjoittelemassa Pommarissa vuonna 1986.
Korhonen, Arto
paikallishistoriat
Köyliö
Kirja esittelee Köyliön vanhoja taloja kuvineen
Männistö, Sami
Porin kaupunginkirjasto
Ojala, Jaakko
musiikkifestivaalit
SIG:in ja muiden raisiolaisyhtyeiden kasvualusta oli koulukeskuksen väestönsuoja eli Pommari ja Raisrockit paikallisen luovuuden voimannäyttöjä. Raisrock-konsertteja järjestettiin vuodesta 1979 vuoteen 1985. Kuva on vuodelta 1982, jolloin Raisrock järjestettiin Raision lukion kentällä.
maatilat
Idyllisenä juhla- ja lounaspaikkana tunnetaan Krookilan kotiseutukeskus. Tila myytiin Raision kunnalle vuonna 1965. Krookilan tilan rakennuksia alettiin korjata nykyiseen käyttöönsä 1970-luvun alussa. Kuva on 1960-luvulta, jolloin Krookila oli vielä maatila.
julkiset rakennukset
kirjastot
Vuonna 1954 valmistunut kunnantalo (nyk. Harkko) on myös osa Raision kirjaston historiaa, sillä kirjasto toimi kunnantalon siipirakennuksessa vuodesta 1955 vuoteen 1976. Raision uuden kaupungintalon valmistuttua kirjastolle kunnostettiin tilat vanhasta kaupungintalosta (kunnantalosta), jonne kirjasto muutti vuonna 1982 toimien näissä tiloissa vuoteen 1999.
Vuonna 1981 valmistuneen kaupungintalon on suunnitellut arkkitehti Arto Sipinen.
patsaat
Raision ensimmäinen julkinen muistomerkki Harry Kivijärven tekemä Kirkonrakentajat-patsas paljastettiin 11.6.1983. Kirkonrakentajien Killin ja Nallin voidaan katsoa symbolisoivan laajemminkin Raisiota rakentaneita sukupolvia.
Lehtonen, Kalevi
Nousiaisten talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustajat Ruotsin valtiopäivillä -muistolaatta
Nousiainen
muistomerkit
talonpoikaissääty
valtiopäivät
Ruotsin vallan aika
Nousiaisten talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustajien muiston kunniaksi julkaistiin laatta Kirkonpiirin koulun rinteessä. Muistolaatta paljastettiin 10.9.2009 juhlallisesti nousiaislaisten valtiopäiväedustajien jälkeläisten sekä Nousiaisten kunnan ja kotiseutuyhdistyksen edustajien läsnäollessa. Ruotsin vallan ajan loppumisesta tuli kuluneeksi 200 vuotta.
Kaunonen, Paula
Nousiaisten kunnankirjasto
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Hirvijoki -- Varsinais-Suomi
2010-luku
kulttuurimaisema
joet
Hirvijokilaakso kuvattuna kirkon kävelysillalta kirkonkoskea kohden. Kutsuttu myös Kalahaudaksi.
kirkot
kirkkorakennukset
hautausmaat
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
kylät
Sainio, Jukka
1990-luku
sillat
tiet
Hirvijoen Nummen kohdalla ylittävä 1900-luvun alkuvuosina valmistunut kivisilta. Joen pehmeät savipenkat vaikeuttivat tuntuvasti sillan rakentamista, mutta urakoitsijana toiminut Palon Longin silloinen isäntä hoiti pohjustuksen huolellisesti ja suoriutui tehtävästään muutenkin niin hyvin, että silta kuuluu nykyisin suojeltaviin kohteisiin ja on sellaisena mainio osoitus menneiden sukupolvien kivimiesten taidoista. (Nousiaisten historia II, Ulla Heino, 1980)
Tiihonen, Paavo
kosket
taajamat
Pokkalan torpan siirtäminen museoalueelle
kotiseutumuseot
kotiseutuyhdistykset
museorakennukset
rakennukset
torpat
kunnostaminen
rakennusperinne
Pokkalan pärekattoinen savupirtti on museoalueen vanhin rakennus. Pokkalan torpassa sijaitsevat tupa, tupakamari, porstua, porstuakamari sekä kammio. Rakennuksen vanhimmat osat ovat peräisin 1700-luvun puolivälistä. Rakennuksessa on asuttu vuoteen 1961 asti. Pokkalan torppa siirrettiin museoalueelle vuonna 1981. Rakennus on saatu lahjoituksena Eino Laineelta. (Jukka Sainio, 2017)
koulurakennukset
pihat
purkaminen (osiin)
Nummen vanha koulurakennus juuri ennen purkamista ja purkuvaiheesta.
huoltamot
talvi
Nummentietä molempiin suuntiin; kauppa, Shell, kioski. Ensimmäisessä kuvassa taustalla myös Nousiaisten lukion Abi-ajelun kuorma-autot.
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssin kokoomateos Vihaven koulupiirin perinnetiedosta.
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssi
Kirjassa on kuvattu Suurolan kylän asutusta ja asukkaita, taloja ja tiloja, työntekoa, ammatinharjoittajia ja erikoispersoonia. Kirjassa esitellään myös alueen tuotantoa, palveluita, tapoja ja perinteitä, hengellistä elämää, sodan aikaa ja kylätoimikuntaa.
Perinnetietoa Luusniemen kujaisten ajoilta
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssin kokoomateos Luusniemen koulupiirin alueelta.
Kirja kertoo Tissarin alueesta ja sen lähiympäristöstä entisaikaan, sekä ihmisistä, heidän elämästään, elinkeinoistaan ja työtavoistaan.
Tissari, Erkki
Kangasniemen kansalaisopisto
Kirjan sivuilla kuljetaan pieni matka Makkolan vanhan koulupiirin asukkaiden mukana menneestä aina 1980-luvun loppupuolelle saakka.
Kangasniemen kansalaisopisto Tunne kotikyläsi - tallenna tieto -kurssi
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, kokoomateos Rytkölän alueelta. Kirja sisältää asioita menneiden sukupolvien asutuksesta ja asukkaista, työstä, palveluista, kokoontumispaikoista, kulkureiteistä ja sota-ajasta.
Kangasniemen kirkonkylä ja lähiympäristö
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, kokoomateos Kangasniemen kirkonkylän koulupiirin alueelta. Kirja sisältää tietoa alueen asutuksesta, maatalouden töistä, ammatinharjoittajista, puutavaran ajosta, tuotannosta, palveluista, kulkureiteistä, persoonallisuuksista, tapahtumista sekä järjestö- ja harrastustoiminnasta.
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, kokoomateos Koittilan koulupiirin alueelta. Kirja sisältää tietoa menneiden sukupolvien elämästä, alueen asutuksesta, palveluista, elämästä maataloissa, maatalouden liitännäiselinkeinoista, huveista ja harrastuksista sekä henkilöistä ja tarinoista kansan parista.
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, kokoomateos Äkryn koulupiirin alueelta. Kirja kertoo entisaikojen elämästä, ihmisistä, työstä ja kaikesta, joka kuuluu kylän kuvaan olennaisesti.
kilpaurheilu
kuntoliikunta
Kangasniemen kansalaisopiston Ruokomäen liikuntaa käsittelevää perinnetietoa
Hartonen, Kalevi
Metsien melskeet menneiltä ajoilta : Kangasniemi
metsäala
metsänhoito
Kirja kertoo metsätyön ja puun eri vaiheista taimesta tehtaalle.
Kangasniemen kansalaisopiston opintopiiri
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, kokoomateos Unnukkalan koulupiirin alueelta. Kirja sisältää tietoa alueen asutuksesta, työn perinteestä, palveluista, järjestöistä ja harrastuksista, liikenteestä ja reiteistä, sota-ajasta ja persoonallisuuksista.
Mennyttä aikaa muistellen : Kaihlamäen koulupiirin alueen perinnetietoa
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, kokoomateos Kaihlamäen kylän alueelta. Kirja sisältää tietoa alueen asutuksesta, työn perinteestä, palveluista, harrastus- ja järjestötoiminnasta sekä sota-ajasta.
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, teos Vaimosniemen alueen perimätiedosta.
Saksa, Sulo J.
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, teos Kutkylän alueen perimätiedosta. Kirjassa kerrotaan alueen taloista ja asukkaista, perinnetöistä- ja tavoista, palveluista, lystinpidosta ja sota-ajasta.
Laitinen, Heikki
sota-aika
talvisota
jatkosota
sankarivainajat
sotarintama
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssin teos, joka kertoo Suomeen kohdistuneista sodista 1700-luvulta alkaen, Kangasniemen maaperällä käydyistä taisteluista sekä kangasniemeläisistä sodissa olleista miehistä sekä muista sotaan liittyvistä asioista.
Rislachi, Lina
henkilöhistoria
Kajaani
Esittely Lina Rislachin (1835-1855) elämästä. Linan perhe asui Sotkamossa Linan varhaislapsuudessa ja muutti Linan isän kuoleman jälkeen Poriin vuonna 1842. Porin palon seurauksena Rislachit palasivat Kainuuseen kymmenen vuotta myöhemmin, asettuen tällä kertaa Kajaaniin. Kajaanin aika jäi lyhyeksi, mutta Lina ehti silti solmia paljon mielenkiintoisia tuttavuuksia ja ihastua kainuulaiseen maisemaan. Esittely on koottu Kajaanin kaupunginkirjaston aiemmin julkaiseman verkkosivuston pohjalta.
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Linan tuttavapiiri: luettelo päiväkirjassa esiintyvistä henkilöistä
päiväkirjat
Luetteloon on koottu Linan päiväkirjassa esiintyvät keskeiset henkilöt.