Rislachi, Lina
päiväkirjat
henkilöhistoria
paikallishistoria
Kajaani
Lina Rislachin päiväkirja vuosilta 1852-1853, jolloin hän asui perheensä kanssa Kajaanissa. Lina oli tuolloin 17-vuotias. Päiväkirja tarjoaa nuoren naisen näkökulman oman aikansa arkeen, seuraelämään ja kulttuuriin.
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Rislakki, Ensio
Leino, Eino
kirjallisuudenhistoria
Kainuu
Esittely Eino Leinolle tärkeistä kainuulaisista paikoista, jotka esiintyvät usein hänen runoissaan. Mukana ovat Leinon kotitalo Hövelö, Paltaniemen kuvakirkko, Oulujärvi, Kajaanin linnan rauniot ja Vuokatti. Aineisto on julkaistu aiemmin Kajaanin kaupunginkirjaston ylläpitämällä verkkosivustolla.
runot
Eino Leinon runoja, joissa esiintyy Kajaani paikkakuntana tai kajaanilaisia paikkoja.
Oulujärvi
Eino Leinon runoja, jotka ovat todennäköisesti saaneet innoituksensa Oulujärven maisemista.
Paltamo
Eino Leinon runoja, joissa mainitaan Paltamo tai Paltamoon sijoittuvia paikkoja.
Kajaani -- Paltaniemi
Paltamo -- Paltaniemi
Eino Leinon runoja, jotka liittyvät hänen kotimaisemiinsa Paltaniemellä.
Sotkamo
Eino Leinon runoja, joissa mainitaan Sotkamo tai Sotkamoon sijoittuvia paikkoja.
Runoja, joissa esiintyy useita kainuulaisia paikkakuntia
Eino Leinon runoja, joissa mainitaan nimeltä useita kainuulaisia paikkakuntia samassa runossa. Sisällysluetteloon on eritelty, mitä paikkakuntia missäkin runossa mainitaan. Muutamissa runoissa esiin nousevat myös Kuhmo ja Suomussalmi, joille kokoelmassa ei ole omia osioitaan.
Leino, Kasimir
runoilijat
kirjailijat
Esittely Kasimir Leinon elämänvaiheista. Teksti on koottu Kajaanin kaupunginkirjaston aiemmin julkaisemalta Kasimir Leino -verkkosivustolta.
Esittely Kasimir Leinon työstä kulttuurin eri osa-alueilla.
novellit
markkinat (tapahtumat)
matkustaminen
Kirjailijan omin sanoin novelli kuvaa "kansan elämää Itä-Pohjanmaalla". Novellin henkilöt matkaavat markkinoille Kajaaniin.
muistot
lapsuudenkoti
lapsuus
Novellin päähenkilö palaa maailmalta lapsuudenkotiinsa, joka herättää hänessä haikeita muistoja.
muusikot
syrjäytyminen
Pietari
Novelli kertoo Pietarin kaduilla kulkevasta miehestä, joka nuorena oli lahjakas muusikon alku.
kulkurit
köyhyys
Novelli kertoo Pehkos-Jussista, joka kiertelee taloissa ja kylällä salaperäinen kontti selässään.
opiskelijaelämä
opiskelijat
Helsinki
Novellissa kuvataan helsinkiläistä opiskelijaelämää ja muistellaan taakse jäänyttä nuoruutta.
kaupungit
kaupunkiväestö
suru
Novelli kuvaa kaupunkilaisten arkielämää Helsingissä.
Esipuhe näytelmään Jaakko Ilkka ja Klaus Fleming
esipuheet
näytelmät
Jaakko Ilkka ja Klaus Fleming
Esipuhe Kasimir Leinon näytelmästä "Jaakko Ilkka ja Klaus Fleming". Näytelmän neljä ensimmäistä kuvaelmaa ehtivät ilmestyä Kasimir ja Eino Leinon julkaisemassa Nykyaika-lehdessä, ennen kuin lehti lakkautettiin talousvaikeuksien vuoksi vuonna 1899. Kasimir Leino otti lehden täyttämättä jääneet asiakastilaukset raskaasti. Tämä käy ilmi myös tästä esipuheesta, jonka hän kirjoitti näytelmään kun se julkaistiin kokonaisuudessaan yksissä kansissa vuonna 1901.
pääkirjoitukset
aikauslehdet
Nykyaika
Lukijalle-kirjoitus Kasimir ja Eino Leinon julkaiseman Nykyaika-lehden näytenumerosta. Kirjoituksessa kuvaillaan veljesten hyvin laajaa ja kunnianhimoista tavoitetta tuoda esille kotimaan keskeisimmät ilmiöt kaikilta aloilta ja johdattaa lukija myös eurooppalaisten näkökulmien ääreen. Nykyaika ilmestyi vuosina 1898-1899.
laulujuhlat
esiintyminen
Elämäni kuvakirja
Ote Eino Leinon Elämäni kuvakirjasta (1915). Eino Leino muistelee Kuopion laulujuhlia, jonne hänen veljensä Kasimir Leino oli kutsuttu juhlarunoilijaksi.
Varsinais-Suomi
Turku
1880-luku
kirjastot
kirjastonhoitajat
Adolf Lindman työskenteli Turun kansankirjaston ja myöhemmin Turun kaupunginkirjaston v.t. kirjastonhoitajana 1887, kirjastonhoitajana 1888, intendenttinä 1905, varakirjastonhoitajana 1912 ja kirjastonhoitajana 1921-1927. Lindman oli paitsi pappi ja kirjastonhoitaja myös koulunopettaja ja intohimoinen Turun muinaisuuden tutkija ja keräilijä.
1890-luku
kirjastorakennukset
kauppiaat
tehtailijat
Pehr Fredric von Rettig (1843 Gävle, Ruotsi – 1914 Piikkiö, Suomen suuriruhtinaskunta) oli ruotsalaissyntyinen liikemies. Muutettuaan Turkuun 1867 hän työskenteli sukunsa omistamassa – ja myöhemmin perimässään – savuketehtaassa. Fredric von Rettig lahjoitti Turun kaupungille vuonna 1903 kirjastorakennuksen. Rettig lahjoitti kirjastolle myös kirjoja, taideteoksia ja toimi kirjaston johtokunnan puheenjohtajana kuolemaansa asti.
Turun kaupunginkirjasto
Kuvan kaupalliseen käyttöön on pyydettävä lupa Turun kaupunginkirjastolta.
Turun kaupunginkirjaston hoitajaksi valittiin opettajatar Bertha Hamberg (s. 1852 Turku- k. Kulosaaressa 1943). Tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 1912 asti, jolloin Turun kansan- ja kaupunginkirjastot yhdistettiin saman johdon alaisiksi ja hänestä tuli yhdistetyn kirjaston toinen varakirjastonhoitaja. Tätä virkaa hän hoiti vuoteen 1922 asti. Ehtymättömällä työtehollaan hän tuli uransa aikana luetteloineenksi n. 60 000 teosta.
Kaupalliseen tarkoitukseen pyydettävä lupa Turun kaupunginkirjastolta.
Turun kansankirjastonhoitaja vuosina 1886-1887
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Turun kaupunginkirjastolta
Matkailijakoti kahvila-ruokala Otavan historiaa
Iisalmi
historiikit
Matkailijakoti kahvila-ruokala Otava
Otava
matkustajakodit
Hallikainen, Osmo
Hallikainen, Vuokko
Matkailijakoti kahvila-ruokala Otava vuonna 1936
valokuvat
1930-luku
Matkailijakoti kahvila-ruokala Otavan pohjapiirros
pohjapiirustukset
Savonkatu 32 Matkustajakoti, kahvila-ravintola Otava toimi tällä tontilla olevassa kaksikerroksisessa puurakenteisessa talossa. Kansan suussa se kulki Hummerikujan nimellä (ehkä syystäkin). 1930-luvulla, sen alkupuolella sitä piti poliisi Seveniuksen vaimo. Poliisi Sevenius kuoli 1930-luvun jälkipuoliskolla ja rouva muutti pois Iisalmesta. Seveniuksen aikana ruokalassa oli päivisin lounaspöytä. Monet kaupunkilaiset kävivät siellä syömässä ruokatunnilla. Talon yläkerrassa oli ainakin kuusi matkustajahuonetta, jotka olivat rautatieaseman läheisyyden vuoksi hyvin suosittuja. Kerrottiin, että niitä saattoi varata tuntikäyttöönkin. Tontin takaosassa oli puinen piharakennus, jossa oli Malminkadun puoleisesta päästä lukien viisi hellahuoneasuntoa. Ensimmäiseen asuntoon kuului matala ullakkohuone. Rakennuksen toisessa päässä, Savonkatu 30 tonttia vasten, oli halkovajat ja ulkohuoneet. 1930-luvulla asunnoissa asui useita eri perheitä, esim. leskirouva Kokkonen, jolla oli tytär ja kaksi poikaa; Eino ja Kirsti Kumpulainen, joilla oli kaksi tytärtä; Karhusen perhe, jolla oli kaksi poikaa... Teksti: Iisalmen kansalaisopiston opintopiiri, 2000
Härjänsilmän Alitalo valmistuu museoalueelle
Nousiainen
1980-luku
kotiseutumuseot
kotiseutuyhdistykset
rakennukset
kunnostaminen
siirrot
Härjänsilmän Alitalosta tuli kotiseutumuseon päärakennus
Tiihonen, Paavo
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
rautatieasemat
rautatiet
Rautatieasemana toimimisen jälkeen rakennus oli vuosia tyhjillään.
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Kurjenrahkan kansallispuisto
kunnat
rajat
kuntarajat
Aura
Masku
Mynämäki
Pöytyä
Rusko
Kuhankuono on Varsinais-Suomessa sijaitseva seitsemän kunnan rajapyykki. Kivelle ulottuvat Auran, Maskun, Mynämäen, Nousiaisten, Pöytyän, Turun ja Ruskon rajat. Se on myös Kurjenrahkan kansallispuiston tunnetuin nähtävyys. Rajapyykissä olevan muistolaatan teksti: Tämän kahdeksan pitäjän rajapyykin kunnostivat Nousiaisten ja Mynämäen Rotaryt vuonna 1965.
1990-luku
joet
tulvat
pellot
tiet
kevät
Suhteellisen pieni joki muuttuu tulviessaan varsin laajaksi. Kuvissa Nummen silta ja sen lähiympäristö.
taajamat
kylät
yritykset
Seurakuntakodin parkkipaikalta kuvattua näkymää Nummelle. Nakkikioski "Nummen risteyksessä" oli aikanaan suosittu kauppa- ja kohtaamispaikka.
muistomerkit
vuoden 1918 sota
Muistomerkki on pystytetty vuoden 1918 sodan lopussa Saksalassa ampumalla surmatun Ahti Jalosen muistoksi.
Raisio
1950-luku
postitoimipaikat
Asemarakennuksessa toimi posti vuodesta 1924 vuoteen 1982. Aseman posti oli Raision pääpostina vuoteen 1961. Kuvassa aseman postin henkilökuntaa vuonna 1958 asemarakennuksen päädyssä.
Raision postin kokoelma
1960-luku
Raision pääposti toimi vuodesta 1961 vuoteen 1966 Keonpellon uudessa liikehuoneistorakennuksessa. Postin lisäksi siellä aloittivat ensimmäisinä toimintansa Liisa Helmisen kauppa, Kansallis-Osakepankki ja apteekki.
Rautavuori, Väinö
Raision kirjasto
Ihalan posti toimi Pappilan talon alakerrassa vuodesta 1955 vuoteen 1963. Postin lisäksi rakennuksen alakerrassa toimi tuolloin myös Tarmola. Postilta vapautuneisiin tiloihin muutti Raision Säästöpankin Ihalan konttori, jossa se toimi lakkauttamiseensa vuoteen 1992 saakka.
Ihalan koulun kokoelma
Kuloisten posti sijaitsi Jertantiellä vuoteen 1960, jolloin postitoimisto muutti uuteen Tarmolan rakennukseen Keskitien varteen.
Vanton posti toimi Kaanaantien varrella olevan Koskisen talon alakerrassa vuodesta 1960 vuoteen 1984, jolloin posti muutti tien toiselle puolelle osuuskaupan entisiin tiloihin. Vanton postikonttorin toiminta päättyi vuonna 1991. Kuvassa Vanton postin työntekijöitä postirakennuksen edustalla 1960-luvun alussa.
Leila Suomisen kokoelma
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä omistajalta
pankit
Raision Säästöpankki muutti rakennuttamaansa omaan toimitilaan vuonna 1957. Pankin itsenäinen toiminta päättyi vuonna 1967, jolloin se sivukonttoreineen fuusioitui Turun Suomalaiseen Säästöpankkiin. Vuonna 1980 TSSP:n Raision aluekonttori muutti uusiin toimitiloihin Tasalan liikekeskukseen.
Raision Säästöpankin Ihalan konttori toimi tässä Ihalantien varrella olevassa rakennuksessa vuodesta 1954 vuoteen 1963. Samassa kiinteistössä oli myös Pentti Puiston rautakauppa.
Raision Säästöpankin asemanseudun konttori
Raision Säästöpankin asemanseudun konttori perustettiin vuonna 1953. Se toimi alkuun Aallon kaupparakennuksen yhteydessä ja sittemmin Vehnätien varrella olevassa kiinteistössä. Asemanseudun konttorin toiminta päättyi vuonna 1991.
Raision kirjaston kotiseutukokoelma
Turun Seudun Osuuskassan Raision konttori
Turun Seudun Osuuskassan Raision konttorin toimitalo valmistui vuonna 1954. Pankki toimi tässä talossa vuoteen 1974 asti, jolloin se muutti uusiin toimitiloihin Torikeskukseen. Vanha toimitalo jouduttiin purkamaan vuonna 1976 risteyksen laajennuksen yhteydessä.
Jaana Metsärannan kokoelma
Kaupalliseen käyttöön lupa pyydettävä omistajalta.
yhtyeet
Rattlers on yksi maineikkaimmista raisiolaisbändeistä. Vuonna 1980 yhtye oli mukana muun muassa Oulussa järjestetyissä rockin SM-kisoissa.
rockmusiikki
Raisiolaisen rockin kultakauden yhtyeisiin kuului myös Korroosio. Kuvassa yhtye on kokoontunut ryhmäkuvaan Pommarin yläpuolelle.
Laitinen, Eino
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä kuvaajalta
urheilijat
Raisio tunnetaan paitsi margariinitehtaastaan myös urheilijoistaan. Vuoden 1984 Los Angelesin olympiakisoihin osallistui peräti kolme raisiolaista urheilijaa vas. soutajat Reima ja Pertti Karppinen sekä kävelijä Reima Salonen. Kuva on olympiaurheilijoiden kunniaksi järjestetystä paluujuhlasta Raision kaupungintalolla.
kirkot
kirkkorakennukset
Raision keskiaikainen Pyhän Martin harmaakivikirkko ennen vuosien 1968-69 restaurointia. Kuva on 1950-luvun jälkipuolelta.
Alanen, Jorma
rukoushuoneet
Nykyistä kaupungintaloa vastapäätä Raisiontien toisella puolella sijainnut rukoushuone purettiin vuonna 1990. Rakennuksen hirret kuljetettiin Viherlahden leirikeskukseen, Merimaskuun. Uudelleen pystytetty rukoushuone on nykyään leirikirkko, joka vihittiin käyttöönsä vuonna 1992.
Kruskopf, Kauko
Kaupalliseen käyttöön lupa pyydettävä kuvaajalta
seurakuntatalot
Raision seurakuntatalo valmistui vuonna 1962. Uuden peruskorjatun ja laajennetun seurakuntakeskuksen vihkiäisjuhlaa vietettiin puolestaan vuonna 1999.
1910-luku
pappilat
Raision seurakunta itsenäistyi senaatin päätöksellä vuonna 1894, ja samana vuonna seurakunta teki kaupan lain edellyttämästä virkatalosta tulevalle kirkkoherralle. Kunnostustöiden jälkeen pappila oli kirkkoherrojen asuinrakennuksena vuoteen 1962, jolloin Raision nykyinen seurakuntatalo valmistui. Nykyään suojelukohteena oleva vanha pappila on ollut mm. partiolippukuntien Jokikylän Poikien ja KilliNallien käytössä. Kuva on 1910-luvulta
keskustat
huoltamot
1960-luvun Raision maamerkkeihin kuului vuonna 1960 valmistunut Esson huoltoasemarakennus. Raision taksiasema muutti uuden huoltoaseman kulmahuoneeseen.
Raision Ulataksi Oy:n
1970-luku
Vanha Esson huoltoasemarakennus purettiin ja sen paikalle rakennettiin uusi huoltoasemarakennus, joka valmistui vuonna 1976. Sen yhteydessä aloitti toimintansa myös Primulan baari, josta tuli 1970-luvun jälkipuolella ja seuraavalla vuosikymmenellä raisiolaisen nuorison suosima paikka. Kuva on otettu huoltoaseman avajaispäivänä.