Varsinais-Suomi
Raisio
koulut
Mahittulan koulu aloitti toimintansa Raision ensimmäisenä kansakouluna vuonna 1883. Koulu lopetti toimintansa Kerttulan koulun valmistuttua 1930-luvun alussa. Lasten lukumäärän lisääntymisen johdosta Mahittulan koulu otettiin uudelleen koulukäyttöön vuonna 1949. Koulutoiminta jatkui siellä vuoteen 1968.
1930-luku
Kerttulan koulu vihittiin käyttöönsä 9. elokuuta 1931. Vihkiäispäiväksi oli koululle johtava tie koristeltu paksuin havuköynnöksin.
1960-luku
Uusi koulurakennus valmistui vuonna 1961. Kuva on 1960-luvulta.
Rautavuori, Väinö
1940-luku
Tahvion koulun V ja VI luokkien oppilaita opettajansa Anna Siirin johdolla perunan nostossa syksyllä 1947. Perunapellon takana näkyy Tahvion vanha, vuodelta 1916 oleva koulurakennus.
Kuninojan koulurakennus valmistui vuonna 1920. Kuva on 1960-luvulta.
Kaanaan vanha koulu valmistui vuonna 1933. Kuva on 1960-luvulta.
Raisiossa toteutettiin 1950- ja 60-luvuilla uusien koulujen rakentamisohjelma. Ensimmäisenä valmistui Tahvion koulun lisärakennus vuonna 1953. Kuva on 1960-luvulta.
Seuraavaksi valmistui Ihalan uusi koulurakennus vuonna 1956. Kuva on 1960-luvulta.
Kuloisten koulu otettiin käyttöön vuonna 1960. Kuva on 1960-luvulta.
Kaanaan uusi koulurakennus valmistui vuonna 1964. Kuva on 1960-luvulta.
tiet
Nesteentietä nykyisen kirjastotalon kohdalta. Kuva on 1960-luvun lopulta.
Tuominen, Martti
1970-luku
Kustavintietä läheltä Raision seudun sairaalaa.
Ihalantietä Aarno Pappilan talon kohdalta.
Ihalan- ja Konsantien risteys. Kuva on 1970-luvun lopulta.
Ihalantietä Kylänpään talon kohdalta. Tietä hieman eteenpäin kuljettaessa tultiin Ihalan- ja Raisiontien risteykseen.
kuninkaalliset
kuningattaret
vierailut
Tanska
Tanskan kuningatar Margareeta II:n syyskuussa 1973 Suomeen tekemän valtiovierailun ohjelmaan kuului pistäytyminen Raisioon. Arkeologiasta erityisen kiinnostunut kuningatar tutustui Mahittulan Tuomolan poltto- ja ruumiskalmistoon. Kuninkaallista vierailua oli saapunut seuraamaan pari sataa raisiolaista
1950-luku
kerrostalot
Raision toiseksi vanhin kerrostalo on Viheriäisiin vuonna 1957 valmistunut Nesteen työntekijöiden ensimmäinen asuntolarakennus. Kuvassa oleva Viheriäisten toinen asuntolarakennus valmistui vuonna 1960.
Killin- ja Nallinpuiston kerrostalot valmistuivat vuosina 1963-64.
Kruunuaukion kerrostalot valmistuivat vuosina 1964-68.
Lumparlankadun kerrostalot valmistuivat vuosina 1970-75. Kuva on 1970-luvun lopulta.
maatalous
maatilat
Pirilän tila on ollut Rekolan suvun hallussa vuodesta 1931. Pirilä on yhä Raision merkittävimpiä maatiloja.
Friisilän tila oli Sippolan suvun hallussa vuodesta 1902 vuoteen 1967, jolloin tila myytiin Raision kauppalalle. Nykyään päärakennuksessa toimii luontopäiväkoti ja navetan yläkerrassa Varsinais-Suomen käsi- ja taideteollisuusyhdistyksen käsityökeskus.
1920-luku
Santalan tila sijaitsi Viheriäisissä, Kaanaassa. Sen paikalle rakennettiin Nesteen insinööritalot eli insinööreille tarkoitetut paritalot, jotka valmistuivat vuonna 1961.
Upalingon tila sijaitsi Raisionlahden itärannalla. Maatalouden harjoittaminen päättyi Upalingossa vuonna 1974, jolloin Pernon telakkaa alettiin rakentaa.
Inkoisten tila oli Terhon suvun omistuksessa 1910-luvulta 1960-luvun puoliväliin, jolloin tila myytiin Raision kunnalle. Nykyisen Montiskalankadun ja Krookilan koululle johtavan kävelytien kulmassa mäen juurella sijainneet Inkoisten tilan rakennukset purettiin seuraavan vuosikymmenen alussa.
Alhaisten tien varrella sijainnut Ylhäisten tila oli Lainion suvun omistuksessa vuodesta 1915 vuoteen 1966, jolloin Raision kauppala osti tilan. Ylhäisten pelloille rakennettiin 1960-luvun lopulla Särkilahdenkadun kerrostalot.
kaupat
myymälät
Kaupanteko vanhojen raisiolaisten hyvin muistamassa keskustan osuuskaupassa päättyi vuonna 1973 ja jatkui Torikeskuksen uudessa Sokoksessa. Vanha rakennus toimi muuton jälkeen varastona, kunnes se purettiin vuonna 1977.
Lankisen kauppa avattiin Raision Säästöpankin uuden toimitalon päädyssä vuonna 1957. Kaupan toiminta päättyi vuonna 1971.
Pentti Puisto piti sekatavarakauppaa Ihalantien varrella olevan ison kivirakennuksen alakerrassa vuodesta 1947 vuoteen 1961.
Raisiontien varrella lähellä Haunistentien tiehaaraa olevassa rakennuksessa toimi 1940-luvun lopulta 1980-luvun alkuun Pikku-Tarmola.
Raision kirjasto
Pernontien ja Inkoistenkadun kulmassa ollut Tapanin kauppa toimi vuodesta 1955 aina 1980-luvun puoliväliin.
Turun Osuuskaupan Kaanaanmaan myymälä toimi Kaanaantien varrella vuodesta 1941 aina 1970-luvun lopulle.
kioskit
Raision VPK rakennutti paloasemarakennuksen viereen kioskirakennuksen vuonna 1968. Siinä aloittivat toimintansa Leena Lehden makeiskioski, Aili Niemisen kukkakauppa ja Helvi Kivelän grillikioski.
Torikeskuksen kioskissa toimivat Eila ja Osmo Pullin kioski, Ritva ja Jaakko Varjosen grillikioski ja Aili Niemisen kukkakauppa. Kuva on 1970-luvulta.
Sampan kioski toimi vuodesta 1972 seuraavan vuosikymmenen puoliväliin vanhan liikekeskuksen katutasossa.
rautatiet
Muutama sata metriä Ihalantien tasoristeyksestä Turun suuntaan sijaitsi Ihalan pysäkki. Ihalassa oli pieni, 1920-luvulla rakennettu asemarakennus ja sivuraide, johon tavaravaunu voitiin siirtää lastauksen tai purkauksen ajaksi. Ihalan pysäkin vilkas elämä päättyi Naantalin matkustajaliikenteen loppumiseen vuonna 1972. Tyhjilleen jäänyt asemarakennus purettiin vuonna 1980.
uimarannat
Raisionlahden ollessa vielä avoimena Karjaniemeä käytettiin yleisenä uimarantana. Se sijaitsi lahden itärannalla, nykyisen Nesteentien kummallakin puolella. Varsinainen uimaranta oli alueella, jossa nykyinen kävelytie kiertää kallioleikkauksen. Nesteentien ja -radan rakentamisen myötä Karjaniemen käyttö uimarantana päättyi. Tie- ja ratayhteys saatiin valmiiksi Nesteen öljynjalostamon toiminnan käynnistyessä vuonna 1957.
Savolainen, Aimo
Köyliö
paikallishistoria
Satakunta
Viktor Salminen
Kyöliön kunta
Nousiainen
1980-luku
postilaitokset
rakennukset
Nousiaisten Posti muutti tähän osuuskaupan rakennuttamaan liiketilaan kunnantalon siipirakennuksesta toukokuussa vuonna 1975.
Tiihonen, Paavo
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastolta. Tekijä mainittava.
Suur-Huittisten pitäjän historia vuoteen 1639
Huittinen
paikallishistoriat
Lähteenoja, Aina
Huittisten kunta
Turun kaupunginkirjaston lainaussopimus vuodelta 1880
Turku
1880-luku
kirjastot
kirjastonhoito
Ruotsinkielinen Turun kaupunginkirjaston lainaussopimus vuodelta 1880. Vapaasti suomennettuna: Filosofian maisteri Karl Wahlström, Piispankatu 11, on lainannut teoksen: "Om Poncetet's Betydning för Geometrien, Elling Holst. Painettu Kristianiassa 1878. Allekirjoittanut sitoutuu palauttamanaan teoksen kolmen kuukauden kuluessa kirjastoon. Turussa 7.6. 1880.
Turun kaupunginkirjasto
kirjastorakennukset
Turun kaupunginkirjaston pääkirjasto sijaitsee Turun keskustassa Linnankadun varrella. Pääkirjaston vanha rakennus valmistui vuonna 1903. Sen rakennutti ja lahjoitti Turun kaupungille kauppaneuvos Fredric von Rettig. Rakennuksen suunnitteli hänen vävynsä K. A. Wrede ja se on pinta-alaltaan noin 2 900 m². Se edustaa hollantilaista myöhäisrenessanssia, ja sen esikuvana on ollut Tukholman ritarihuone. Kirjastotalon ensimmäisessä kerroksessa toimi työväestölle tarkoitettu kansankirjasto ja toisessa sivistyneistölle tarkoitettu kaupunginkirjasto. Vuonna 1912 nämä kirjastot yhdistettiin Turun kaupunginkirjastoksi.
Kauttua
Eura -- Kauttua
Helander, Pekka
Pekka Helander
kirjastonhoitajat
Kirjastonhoitaja kansankirjastossa 1893, apulainen 1905, amanuenssi 1912, vanhempi amanuenssi 1919, assistentti 1927. Kuollut 1946.
Kansankirjaston johtoryhmän jäsen Adolf Waldemar Jahnsson
1800-luku
Tohtori Jahnsson (1841-1894) opetti suomea, kreikkaa ja latinaa Turun kouluissa. Julkaisi myös oppikirjoja. Hän oli innokas kansallisuus- ja suomalaisuusasian ajaja Turussa. Oli mukana perustamassa Turkuun Kansanvalistusseuran haaraosastoa ja kansankirjastoa 1800-luvun lopulla. Istui kansankirjaston johtoryhmässä 1870-luvulla.
Kansankirjaston perustajajäsen Torsten Ture Renvall
Syntyi Turussa 1817 ja kuoli Turussa 1898. Tuomiorovasti ja myöhemmin arkkipiispa. Oli perustamassa Turun kansankirjastoa 1862. Toimi kansankirjaston toimikunnan puheenjohtajana.
2000-luku
Moukola, Seija
Kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä lupa kuvaajalta.
Pääkirjasto valmistui 1903, jolloin kirjastoon oli kaksi sisäänkäyntiä. 1912 uudistusten myötä Linnankadun puoleinen sisäänkäynti poistettiin. Valokuvassa on vielä nähtävissä Linnankadun puoleinen sisäänkäynti.
Kansankirjasto ja lukusali sijaitsivat puutalossa osoitteessa Linnankatu 12 n. 1877-1903. Kansankirjastot olivat lähinnä suomenkieliselle alemmalle kansanluokalle, rahvaalle, tarkoitettuja kirjastoja. Kansankirjastotoiminta sai varsinaisesti alkunsa hieman ennen 1800-luvun puoliväliä, ja se oli osa Suomen autonomian ajan itsenäistymiseen johtavaa valtakunnallista kehitystä. Kansankirjastoaate levisi Suomeen Ruotsista, jossa useat seurakunnat olivat perustaneet kirjastoja sivistysmielessä halukkaille lukijoille.