ystävyyskaupungit
ystävyyskunnat
Keila
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1995
Orpana, Marjatta
Ytti, Ritva
Huittisten Reservin Upseerien Naiset 25 vuotta
Huittisten Reserviupseerikerho r.y:n Naisosasto
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1982
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Neljä vihkosta ja kaksi postikorttia pahvikotelossa. Liittyy Berliinissä pidettyyn näyttelyyn "Goldrausch VII".
Ósk Vilhjálmsdottir
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
O. E. Tudeerin kirje Minna Canthille 23.1.1895.
lehdistö
artikkelit
kirjeet
Valvoja
Minna Canth
Oskar Emil Tudeer
Ossian Ansaksen kirje Minna Canthille 10.9.1889.
Ossian Ansas
Kirjettä on jatkettu 12.9.1889. Kirjeeseen on merkitty uusi päiväys.
Ossian Ansaksen kirje Minna Canthille [syksy 1889].
Kauppa-Lopo
Kirjeen loppu puuttuu. Kirjeessä ei ole päiväystä eikä lähettäjän nimeä. Ne on päätelty kirjeen sisällöstä. Ansas viittaa kirjeessä ilmeisesti Vaasan Lehdessä 25.9.1889 julkaistuun artikkeliinsa. (Ks. Suomen kirjailijat 1809-1916, Tampere 1993. s. 111.)
Yrjö Vilkmanin kauppa Pennalassa vuonna 1950
myymälät
Vilkman, Yrjö
1950-luku
Oy. FOTO Ab.
Orimattilan kaupunginkirjasto
hinnastot
luettelot
tuoteluettelot
teollisuus
yritykset
pakkaustarviketeollisuus
Hämeenlinna
Kotelo 0y
1940-luku
Hämeenlinnalainen osakeyhtiö Kotelo perustettiin vuonna 1921. Liikkeen toimitusjohtaja Toivo Kuusela siirtyi osakeyhtiöön Arvi A. Kariston kirjekuoritehtaan johtajan paikalta. Kotelo oy valmisti 1920–1940-luvuilla erilaisia pahvikoteloita mm. hopeaesineille ja koruille. Tämä hinnasto tuli voimaan vuoden 1941 maaliskuussa.
Oy. Kotelo
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna, 1941.
Sota- ja evakkoajan muistoja, venäläiset luottovangit
Inari
Ylivieska
Lutto
Kangasniemi, Veikko
sota-aika
evakuointi
saksalaiset
vangit
Haastateltava muistelee sota- ja evakkoaikaa. Rintama oli Lutolla ja kotiväki evakuoitiin Ylivieskaan. Ylivieskassa heidät sijoitettiin isoon maataloon.
Paadar, Matti
Mattus, Anja
Lammin työlaitos, Mainiemen kuntoutumiskeskus
rakennuspiirustus
rakennukset
pohjapiirustukset
kellarit
arkkitehtuuri
klassismi
1920-luku
varuskunta-alueet
kasarmit
työlaitokset
huoltolaitokset
kuntoutuslaitokset
päihdekuntoutus
Lammi
Mainiemi
Mainiemen kuntoutuskeskus toimi samalla paikalla, jossa Lammin reservikomppanian (Hämeen 25. reservikomppania) kasarmit sijaitsivat vuosina 1883–1899. Lammin reservikomppania oli Hämeenlinnan tarkka-ampujapataljoonaan kuulunut sotilasyksikkö. Kasarmit rakennettiin 1880-luvulla, ja ne olivat sotilaskäytössä vuosisadan vaihteeseen saakka, jolloin tarkka-ampujapataljoonat ja reservikomppaniat lakkautettiin. Kasarmien ajan rakennuksia ovat alipäällystön asuinrakennus, ns. vääpelin talo ja komppanian päällikön asuin- ja toimistorakennus, molemmat täysin muutettuja, sekä kolme ruutikellaria. Suomen itsenäistymisen jälkeen kasarmilla toimi ensin vankisiirtola ja vuosina 1919–1923 varavankila. Lammin työlaitos aloitti toimintansa vuonna 1924. Alueen keskellä kohoava kivinen klassistinen asuntolarakennus on arkkitehti Matti Paalasen suunnittelema. Rakennus valmistui vuonna 1927. Työlaitokseen voitiin määrätä ojennettavaksi mm. kunnalliskotien niskuroivia hoidokkeja, irtolaisia ja päihdyttävien aineiden väärinkäyttäjiä. Vuoden 1925 vuosikertomukseen on kirjattu työlaitoksen perustamisajankohdan mukainen toiminta-ajatus: "... Työlaitos on olemassa hyvä piiska köyhäinhoitolautakunnille. Varsinkin kunnalliskodeissa tämä piiska tunnetaan hyvin, sillä jos elämä syystä tai toisesta alkaa kunnalliskodeissa käydä rauhattomaksi, ei tarvitse kuin rauhanhäiritsijälle sanoa että lähetetään Lammille, niin tämä sana Lammille vaikuttaa kuin rauhan enkeli…" Työlaitoksen oheen perustettiin alkoholistihuoltola 1946, ja vuonna 1984 laitoksen nimeksi tuli Mainiemen kuntoutumiskeskus. Kuntoutumiskeskuksen toiminta päättyi syksyllä 2014.
Paalanen, Martti
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Laitinen, Uuno (kellarirakennus 1932)
Piirteitä Ruskon pitäjän menneisyydestä : I-II
Varsinais-Suomi
Rusko
paikallishistoriat
Selkänimeke: Ruskon pitäjän menneisyyttä
Paalasmaa, Väinö
Ruskon historiatoimikunta
Keitele
valokuvat
Paananen, Wellamo
Tossavanlahden myymälä inventaariossa. Ovella myymälänhoitaja Vieno Hentilä, oikealla hänen miehensä Kalervo Hentilä. Vasemmalla Luotsi Teofilus Kauppinen, selin Emil Ikäläinen Iisakkilasta
Paananen Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
1970-luku
Harju-Suksen vihkiäiset 18.9.1972. Urho Kekkonen ja Antti Valkonen(toimitusjohtaja). Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.9.1972.
osuustoiminta
osuusliikkeet
historia
Keski-Suomi
Osuusliike Paavonseutu
69.3 (YKL)
Paananen, Pauno
Keuruun kaupunginkirjasto
Eljas Peura käytti talonpojan taitoja kunnan asioiden hoidossa
Paananen, Usko
Sirkku : Laukaan taidekasvattaja vuosikymmenien ajan
Te korjasitte varpaani, kun olin pieni poika
Paananen, Väinö
Paananen, Vellamo
1960-luku
tietyöt
Keiteleen kirkonkylän keskusta on saanut kestopäällysteen. Tässä meneillään Osuuskaupan edustan työt. Pielaveden ja Keiteleen sanomissa 11.8.1967
1910-luku
urheilu
Hamulan Nujun perustajajäsenet 1912. Vas.Opettaja Otto Räsänen, tak. vas. Eemil Vesterinen, Tuure, Hugo ja Arttu Pellikka. Edessä vas. Lasse Jäntti, Evert Vesterinen, Arvi Rahikainen ja Aaro Rahikainen. Nuju on perustettu 12.8.1912. Kuva on otettu Hamulan koulun kentällä sauvaliikeharjoituksien yhteydessä luultavasti 1915. Valokuvaaja ei tiedossa. Kuva saatu ? Rahikainen, Kuusela. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 1.9.1967.
Taksoituslautakunta 1920-luvulta. Nojatuolissa istuu pj. Otto Laulainen, k.1939. Kuva Veikko Partaselta 1979.
Apteekki-säästöpankki 1960-luvulta. Kuvaaja ei tiedossa.
Sementtimylly 15.8.1964. Kuvahetki työn lomassa Kummunkylän Päivölässä. Vasemmalta Niilo Saastamoinen, poika Niilo Saastamoinen, Antti Räihä ja Pekka Saastamoinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.8.1964.
Mannerheimin syntymästä 100 vuotta -juhla
juhlat
Mannerheimin syntymästä 100 vuotta -juhla 23.4.1967. Kaarina Tuhkanen myöh. Saastamoinen laulaa. Säestää Erkki Alavillamo.
Itsenäisyyspäivä 1967. Suomi 50v. Aarne Saastamoinen.
asuinrakennukset
Tiehaaran ison tuvan viimeisen uunin muurasi Aatu Jääskeläinen 1946. Kuva Unto Koskiselta.
itsenäisyyspäivät
itsenäisyypäivät
Pitäjien Parhaat -kilpailun osanottajat 1967
kilpailut
11. Pitäjien Parhaat -kilpailun osanottajat 1967. Edessä vas. Raimo Mikola, Martti Bloigujeff, Tuulikki Jauhiainen, Irja Hyvönen ja Vellamo Paananen. Takana vas. Kaarina Tuhkanen, Seppo Mikola, Eila Tuhkanen, Jouko Kaihenoja ja Erkki Alavillamo.
kutsunnat
Kutsuntatilaisuus 27.9.1968. Vasemmalla Aarne Saastamoinen.
Rauhanmäki. Vasemmalla Kauppisen talo, oikealla Laitisen mökki. Seppo Satamon kokoelmat.
Rauhanmäki 1956. Vasemmalla Saimi Kauppisen talo, keskellä Suojeluskunnan talo, oikealla Satamon talo. Seppo Satamon kokoelmat.
asuinarakennukset
liikenne
Vuonamonsalmen sillan rakentaminen 1969.
Vuonamonsalmen sillan rakentaminen 1968.
Vuonamonsalmen lossi on saanut uuden "työpaikan" Luirojoessa Pelkosenniemellä Kairalan lossipaikalla. Lossi hitsattiin keskeltä halki ja kuljetettiin kahdella kuljetuslavetilla uudelle asemapaikalleen. Kuvassa Vuonamonsalmen lossi viimeistä kertaa Keiteleen maisemissa. Takana Salmen talo.Kuva otettu Vuohisaaren (jota kutsutaan Lossisaareksi) rannassa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 16.4.1970.
Keiteleen kunnakirjasto
Vuonamonsalmen sillan avaus 21.11.1969 klo 13. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 28.11.1969.
koululaiset
oppilaat
Keiteleen kirkonkylän opettajat Bertta Harjula ja A. Satamo, sekä oppilaat 1946-47. Seppo Satamon kokoelmat.
Keiteleen kirkonkylän koulun oppilaita. Vasemmalla takana opettaja Bertta Harjula, oikealla takana opettaja A. Satamo. Seppo Satamon kokoelmat.
Kirkonkylän(?) koulun oppilaita sota-aikana. Kalervo Hortamo opettajana 1939-40 ja 1942-60. Sirkka Hortamo 1942-60 Pahkamäellä. Kuvaaja ei tiedossa.