Varsinais-Suomi
Turku
1910-luku
kirjastorakennukset
Turun kaupunginkirjaston alakerran lukusali kuvattuna n. 1910-luvulla. Vuosina 1903-1914 miesten ja naisten lukusalit sijaitsivat erikseen. Miesten lukusali sijaitsi ns. pyörösalissa eli rotundassa ja naisten lukusali sen vieressä. Ne oli erotettu aidalla.
Turun kaupunginkirjasto
Turun kaupunginkirjaston toisen kerroksen lukusali ja käsikirjasto
1930-luku
Turun kaupunginkirjaston käsikirjasto ja lukusali kuvattuna 1930-luvulla.
1950-luku
Turun kaupunginkirjaston alakertaa kuvattuna 1950-luvulla.
Turun kaupunginkirjaston alakertaa kuvattuna n. 1920-1930-luvuilla.
Turun kaupunginkirjasto, lasten lukusali
Turun kaupunginkirjaston lasten lukusali vuonna 1936.
Raisio
näytelmät
rautatieasemat
rautatieliikenne
asemanseutu
Raision tehtaat
kylämatkat
Raision historiallinen asemanseutu on monin tavoin vaikuttanut Raision kehitykseen. Asemanseutu syntyi rautatien myötä 1920-luvulla. Rautatieasema keräsi ympärilleen asutusta, palveluja ja teollisuutta. Se mahdollisti muun muassa paikkakunnan merkittävimmän teollisuuslaitoksen Raisio Yhtymän perustamisen vuonna 1942 Oy Vehnä Ab:n nimellä. Kirkonseutu oli pitäjän keskus, mutta asemanseudusta kehittyi Raision toinen keskus. Asia oli näin vielä 1950-luvulla, jolloin rautatien merkitys oli Raisiossa suurimmillaan. Seuraavalla vuosikymmenellä paikallisjunien matkustajaliikenne alkoi vähetä huomattavasti päättyen Turku-Naantali rataosuudella vuonna 1972. Sen myötä aseman ennen niin vilkas elämä alkoi hiljetä. Nykyään Raision aseman kautta kulkee säännöllisesti ainoastaan tavaraliikennettä. Vuoteen 2008 saakka se työllisti vielä junansuorittajan, jolloin tämä rataosuus liitettiin kauko-ohjauksen piiriin. Raision kaunis asemarakennus ei kuitenkaan jäänyt kylmilleen, vaan sille koitti uusi aika kesällä 2010 sen siirryttyä yksityisomistukseen.
Koivisto, Altti
Petander, Nina
Raisio-Seura ry.
kaupunginosat
Pasala, Euroopan kaunein paikka– muisteludraama herättää eloon Pasalan pientaloalueen rakentamisen ja elämänmenon 1940-luvulta 1960-luvulle. Turussa oli sotien jälkeen runsaasti töitä, ja monet maaseudulta töiden perässä tulleet asettuivat asumaan Pasalaan. Raision ensimmäisen omakotiyhdistyksen perustaminen vuonna 1957 oli osoitus pasalalaisten hyvästä yhteishengestä. Huvitilaisuudet läheisellä Raision työväentalolla tarjosivat virkistystä ja vaihtelua arkiselle aherrukselle. Kaikessa mukana ollut Pasalan suuri persoonallisuus Väinö Petänen teki muun muassa arvokasta nuorisotyötä järjestämällä alueen lapsille monenmoista toimintaa. Tästä kiihkeästä elämänmenosta kertoo draamateksti tapahtumien yltäessä aina 1970-luvulle, jolloin sai alkunsa Korroosio-yhtyeen tarina. Kaikkea tätä täydentää ansiokkaasti Aimo Ruisniemen lapsuudenvuosien muistelus Räsä Pasala.
Kaanaa
Raision Loimu
Sukkuu niinku Kaanaa keskenään –muisteludraamassa tehdään aikamatka Kaanaaseen ennen ja jälkeen Nesteen öljynjalostamon rakentamisen. Eristyksissä olleelle Kaanaanmaalle merkitsi valtavaa muutosta jalostamon ja sinne Raisionlahden poikki johtavan tien ja radan rakentaminen 1950-luvun puolivälissä. Ennen Nesteentietä kaanaalaiset olivat kulkeneet Raision keskustaan Paikkarin kautta. Hiljainen elämänmeno vilkastui monin tavoin vuonna 1957 toimintansa aloittaneen Neste Oy:n tuomien uusien työpaikkojen myötä. Asukasmäärän voimakkaan kasvun vuoksi alueelle perustettiin uusia palveluja ja kansakoulua oli laajennettava huomattavalla uudisrakennuksella. Urheiluinnostuskin alkoi saada jalansijaa entistä enemmän, kun Kaanaan kyläseurana alun alkaen toiminut Raision Loimu perustettiin. Kaikesta tästä kertoo draamateksti, jonka tapahtumat yltävät 1900-luvun alusta vuoden 1976 Montrealin olympiakisoihin.
1970-luku
kaupungit
kaupunkimatkat
Raision kaupungin 40-vuotisjuhlavuoden 2014 kunniaksi toteutetaan viime vuosien kylämatkaesitysten hengessä näytelmällinen aikamatka 1970-luvun Raisioon. ”Elämää suuressa risteyksessä” –esityksen pääosassa on kaupungiksi tullut Raisio kuuluisuuksineen ja ilmiöineen – unohtamatta kirkonrakentajia Killiä ja Nallia. Kylämatkan sijasta onkin oikeampaa puhua kaupunkimatkasta.
Turun kaupunginkirjaston lasten lainausosasto
Turun kaupunginkirjaston lainausosasto n. 1930-luvulla.
Lapsia lukemassa Turun kaupunginkirjaston lukusalissa
Lapsia lukemassa Turun kaupunginkirjaston lukusalissa n. 1903-1914. Tuona aikan lasten lukusali sijaitsi rakennuksen Linnankadun puoleisessa kulmassa. 1914 uudistusten jälkeen lasten lukusali siirrettiin Rantakadun puoleiseen kulmaukseen.
Turun kaupunginkirjaston pääkirjaston lastenosasto
1960-luku
Turun kaupunginkirjaston lastenosaston neuvonta vuonna 1963.
Turun kaupunginkirjaston käsikirjasto ja lukusali sijaitsivat rakennuksen toisessa kerroksessa. Kuvassa näkyy käsikirjaston henkilökuntaa ja asiakkaita n. 1930-1950-luvulla.
Pansion lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
1990-luku
Pansion kirjasto on perustettu 1951. Se sijaitsee Pansion lähiössä, lähellä Pansion telakkaa. Kirjasto rakennettiin samaan yhteyteen kansakoulun kanssa ja kirjastolla on käytössä 80:n neliön kokoinen tila. Kirjasto on edelleen toiminnassa.
Maarian lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Hirvensalon lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Hirvensalon kirjasto sijaitsee Hirvensalon saarella. Kirjasto jatkaa pitkiä perinteitä, sillä kirjastotoiminnan voi katsoa alkaneen jo vuonna 1897 nuorisoseuran toimesta, kun saarelle perustettiin lukutupa. Kunnalliseksi kirjasto muuttui vuonna 1934, ja se toimi alusta saakka koulun yhteydessä. Toiminta oli hetken aikaa vaarassa, sillä kirjasto tuhoutui koulurakennuksen tulipalossa 17.6.1977. Uusi kirjasto- ja koulurakennus vihittiin käyttöön 8.3.1980. Nykyinen Hirvensalon lähikirjasto toimii edelleenkin samassa tilassa samassa pihapiirissä Wäinö Aaltosen koulun kanssa. Kirjaston remontti ja tilojen laajennus tehtiin v. 1997-98. Hirvensalon kirjasto muuttaa täysin uusiin tiloihin v. 2018, kun uusi Syvälahden koulu valmistuu.
Lausteen lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Lausteen kirjasto sijaitsee Lausteen lähiössä ja se perustettiin 1976. Kirjasto rakennettiin samaan yhteyteen Lausteen alakoulun kanssa. Kirjasto on edelleen toiminnassa.
Moision lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Moision kirjasto toimi samassa rakennuksessa Moision alakoulun kanssa. Kirjaston käytössä oli 63 neliötä. Kirjasto lakkautettiin 2014.
Huittinen
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1986
Koskinen, Olavi
Ilpoisten lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
sivukirjastot
Ilpoisten kirjasto rakennettiin Ilpoisten lähiöön 1976. Kirjasto on edelleen toiminnassa.
Reposaari
paikallishistoriat
Pori -- Reposaari
Lähteenoja, Aina
Pulkkinen, Oskari
Hacklin, Werner
Porin kirjallinen kerho
Nummen lähikirjasto 1970-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Nummen lähikirjasto rakennettiin 1973 kiinteistöyhtiöksi, josta kaupungin omistama eli kirjaston osuus oli 75%. Rakennus suunniteltiin alusta asti kirjastoksi. Arkkitehtitoimisto Olli Vahtera, rakennuksen rakensi Ruola oy. Mukana suunnittelussa oli koulutoimentarkastaja Veikko Junnila, jonka vaimo oli myöhemmin pitkäaikainen Nummen kirjaston johtaja Mailis Junnila. He suunnittelivat yhteistyössä sisustuksen Olli Vahteran kanssa. Nummen kirjastossa oli alunperin tilaa 800 neliötä. Kirjasto on edelleen toiminnassa.
Vasaramäen lähikirjasto 1960-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Vasaramäen sivukirjasto rakennettiin uuden kansakoulutalon yhteyteen vuonna 1951. Arkkitehti V.K. Kahran suunnittelema kirjasto on edelleen toiminnassa.
Vasaramäen lähikirjasto 1990-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Vasaramäen lähikirjaston sisätiloja ja sisäänkäynti kuvattuna 1996. Vasaramäen kirjasto rakennettiin uuden kansakoulutalon yhteyteen vuonna 1951. Arkkitehti V.K. Kahran suunnittelema kirjasto on edelleen toiminnassa.
Köyliö
Salokangas, Raimo
Köyliön kunta
Maarian lähikirjasto 1990-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Nummen sivukirjasto n. 1960-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Nummen sivukirjasto on perustettu 1910. Se kuului silloin Kaarinan kuntaan, mutta kuntaliitoksen myötä 1939 alue liitettiin Turkuun. Kirjasto sijaitsi yksityisen omistamassa puutalossa Chorellinkadulla. Kirjastolla oli käytössä alakerrassa n.150 neliötä. Kirjasto toimi vuoteen 1972, jolloin uusi Nummen kirjasto rakennettiin Töykkälänkadulle. Uudessa kirjastossa oli tilaa 800 neliötä.
novellit
koululaiset
pojat
opettajat
laskiainen
Novelli kertoo maisteri Alasesta ja hänen opettamastaan koululuokasta, jonka oppilaat heittäytyvät kurittomiksi juuri ennen laskiaista ja joutuvat arestiin.
Leino, Kasimir
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Rauman kaupungin historia I vuoteen 1641
Rauma
Högman, Volter
Rauman kaupunki
Kansanvalistuseuran lehtisiä nro 20 (1898)
runot
Kasimir Leinon runoja julkaisusta Kansanvalistuseuran lehtisiä nro 20 (1898): Huutolaistyttö kehdon ääressä, Kansan lapsi, Luonnon ihailua, Mä tahdon toivoa, Myrskylintu.
Kantaatti tohtorin- ja maisterinvihkijäisissä 31. päivänä toukokuuta 1894.
kantaatit
maisterit
tohtorit
valmistujaisjuhlat
Kasimir Leinon sanoittama kantaatti tohtorin- ja maisterinvihkijäisiin vuonna 1894. Kantaatin sävelsi Jean Sibelius.
Kasimir Leinon runoja kokoelmasta Ristiaallokossa: Elämän kokemusta, En rakasta tyyntä, Ensi vuokko, Gladstonelle, Hengen tasavalta, Hääilta, Jos tohdit ja tahdot, Koittaa järki jäykkä olla, Mik' onpi syynä, Mustat silmät, Niin varmasti, Sunnuntaina, Suonion muistoksi, Valtion syöttiläälle.
Kasimir Leinon runoja kokoelmasta Runoja: Etsijän palautus, Muistanpa ai'an, jolloin lasna muinoin, Salamain keskellä, Sieluni sunnuntai, Äidin sydän, Äidin valitus.
Kasimir Leinon runoja kokoelmasta Runokokeita: Alppilassa, Jumalan kestit, Kevään orvokille, Kohtalon paino, Kuutamalla, Laulajan haudalla, Lukijalle, Ne kätken mä rinnassain, Neidon silmä, Sääliä sekin, Totuutta huudat, Ämmä-koskella.
Juhlaruno Vaasan laulu- ja soittojuhlassa 1894
laulujuhlat
Kasimir Leinon juhlaruno Vaasan laulu- ja soittojuhlille 18-21.6.1894.
Kasimir Leinon runoja kokoelmasta Väljemmillä vesillä: Elämän laulu, Kuin leikkii lämmin säde suvipäivän, Väsyksissä.
Juhlaruno Kuopion laulu- ja soittojuhlassa 1891
juhlarunot
Kasimir Leinon juhlaruno Kuopion laulu- ja soittojuhlaan 1891.
Härkämäen lähikirjasto 1990-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Härkämäen lähikirjasto perustettiin Härkämäen lähiöön, kerrostalojen keskelle 1981. Kirjasto lakkautettiin 2008.
Kertoelmia Kajaanin läänin vaiheista vv. 1650-1750
Kajaani
asutushistoria
Kajaanin linna
Brahe, Pietari
sotahistoria
Teoksessa kuvaillaan Kajaanin läänin vaiheita 1600- ja 1700-luvuilla. Teos alkaa Kajaanin läänin asuttamisesta ja kaupungin perustamisesta. Siinä kerrotaan myös kaupankäynnistä, sodista ja läänin asukkaiden koettelemuksista köyhyyden puristuksessa. Alkuperäisen fraktuuralla kirjoitetun teoksen lisäksi on lukemista helpottamaan lisätty toinen tiedosto, jossa on sama teksti nykyaikaisella fontilla. Huomioithan, että muunnos on tehty koneellisella tekstintunnistuksella, joten nykyfontti-versiossa voi olla joitakin puutteita tai lyöntivirheitä verrattuna alkuperäiseen teokseen.
Castrén, Kaarle Alfred
Tietoja Oulun läänin sota-asioista Gustaw III:nen sodan aikana
Oulun lääni
Kainuu
Teos kertoo Oulun läänin sotatapahtumista kuningas Gustaw III:n aikana 1700-luvun loppupuolella. Kirjassa kuvaillaan myös Kainuun alueen sotatoimia.
paikallishistoria
linnat
Teoksessa kerrotaan Kajaanin linnan vaiheista, suunnittelusta ja rakennustyöstä aina linnan tuhoutumiseen asti. Kirjoittaja kuvaa linnan rakennuksia ja sen merkitystä alueen turvallisuudelle. Liitteenä kirjassa on linnan kartta sekä luettelo linnan tunnetuimmista vangeista.
Gebhard, Hannes
Kuvaelmia Kajaanin kaupungista v. 1651-1700 ja 1723-1809
elinkeinot
kansanelämä
oikeustapaukset
Teoksessa on tarkkoja historiallisia kuvauksia Kajaanin kaupungin vaiheista vuosilta 1651-1700 ja 1723-1809. Kaupungin perustaminen, kaupunkilaisten elinkeinot eri aikoina, hallinnolliset asiat sekä koulun ja kirkon vaiheet kaupungissa on käyty läpi teoksessa. Mukana on myös yksityiskohtaisia esimerkkejä Kajaanin raastuvanoikeudessa käsitellyistä oikeustapauksista.
Tietoja Kajaanin kihlakunnasta ja etenkin Paltamon pitäjästä
Paltamo
Teos on laaja historiallinen kuvaus Kajaanin kihlakunnasta. Paltamo on muita alueita laajemmin esillä, mutta myös muita nykyisen Kainuun paikkakuntia käsitellään teoksessa. Kirjoittaja käy läpi hallinnollisia asioita, luonnonoloja, elinkeinoja, väestörakennetta ja halla- ja nälkävuosien oloja. Teoksessa on runsaasti taulukkoja ja listoja havainnollistamassa esimerkiksi väestön tiheyttä sekä eläin- ja kasvilajien esiintymistä alueella. Teos käsittelee enimmäkseen 1800-lukua, mutta myös aiempiin vuosisatoihin viitataan useissa luvuissa.
Mustonen, Oskar. A. F.
seurakuntahistoriat
Kuhmoniemi
Kuhmo
Teoksessa kuvataan Kuhmoniemen (nykyisin Kuhmo) vaiheita vuodesta 1753, jolloin Kuhmoniemestä tuli oma kappeliseurakuntansa ja se sai oman papin, vuoteen 1905 saakka. Kirjan näkökulma on seurakuntakeskeinen, mutta siinä kuvaillaan myös yleisemmin kuhmoniemeläisten arkea ja paikkakunnan kehitystä. Alkuperäisen fraktuuralla kirjoitetun teoksen lisäksi on lukemista helpottamaan lisätty toinen tiedosto, jossa on sama teksti nykyaikaisella fontilla. Huomioithan, että muunnos on tehty koneellisella tekstintunnistuksella, joten nykyfontti-versiossa voi olla joitakin puutteita tai lyöntivirheitä verrattuna alkuperäiseen teokseen.
Pfaler, K. A
Lyttylän historiaa 1500-luvulta nykypäivään
Lyttylä
Pori -- Lyttylä
Viro, Kauko
Viro, Ari
Kauko Viro & Ari Viro
Piikaflikkoja ja plankkukuormia : Pomarkun kotiseutukirja
Pomarkku
Lintunen, Tiina
Pomarkun kunta
Euran, Honkilahden ja Kiukaisten historia I
Eura
Eura -- Honkilahti
Koivisto, Olavi
Euran, Honkillahden ja Kiukaisten kuntien historiatoimikunta
Toejoki
Pori -- Toejoki
'TOEJOKI - kun hyvin asutaan' kertoo Porin Toejoen kaupunginosan kehitysvaiheista vuodesta 1941 vuoteen 2000, paikoin hiukan ylikin. Toejoen asutusalue kuului alunperin Ulvilan kuntaan. Se oli syntynyt 1800-luvun jälkimmäisellä puoliskolla ilman suunnitelmia ja kaavoja Toejoen rannalle lähelle tehtaita, Vanhaasahaa ja Mekaania. Alueen liittämistä Poriin suunniteltiin ja siitä keskustel­ tiin laajasti 1920-luvulta alkaen, mutta yksimielisyyttä osapuolten kesken ei löytynyt. Valtioneuvosto päätti asiasta ja päätös tuli voimaan vuoden 1941 alusta. Toejoen alueen kehittäminen ajanmukaiseksi kaupun­ kimaiseksi asutuskokonaisuudeksi oli Porin kaupun­ gille mittava tehtävä, johon aikaa kului pari vuosi­ kymmentä. Kehittämistyön tuloksen syntyi kaupungin keskustan tuntumassa ja Kokemäenjoen läheisyydessä oleva moderni pientalojen kaupunginosa.
Tokila, Heikki
Kehitys
Euran, Honkilahden ja Kiukaisten historia II
Kiukainen -- Panelia
Honkilahti
Se assuu Toejoe rannal - Ulvilan Toejoen taajaväkinen yhdyskunta vuoteen 1941
Pori
Tämän julkaisun yhteydessä on pyritty hankkimaan tarvittavat luvat kaikilta oikeudenhaltijoilta. Kaikissa tapauksissa se ei kuitenkaan ole ollut mahdollista. Jos joku katsoo oikeuttaan loukatun, pyydämme ottamaan yhteyttä julkaisijaan asian selvittämistä varten.