Eura
paikallishistoriat
Tämä kirja kertoo Eurasta. Vauraan maatalouden ja voimakkaan suurteollisuuden kunnasta. Teoksen sivuilta löytää näkymiä ja havaintoja, joita ei aina osu ohikulki­jan silmään - ellei pysäytä ajokkiaan ja kurkista miltä maisema näyttää pari askelta tien sivusta. Piirrosten joukossa on myös aiheita, joita katse ei enää aisemasta ta­paa. Ne kuuluvat aikaan menneeseen, aikaan joka ei enää palaa. Kirja on näkemyksemme koti- ja asuinkuntamme äidinkasvoista, ilman ehostuksia ja turhia pintakiiltoja. Piirrosten aiheet kuvaavat paljolti näkymiä, joille on tunnus­omaista vahva ajan patina. Maisemat muuttuvat, vanha saa väistyä uuden tieltä, mutta jotain halutaan aina säilyttää. Tämän teoksen sivuille on pyritty tallenta­maan pieni osa kotiseutuhistoriaa, sellaisenaan kuin se on tekijöiden silmiin avau­tunut. Eurasta voisi julkaista tuhat tarinaa. Tässä on yksi niistä.
Helander, Pekka
Koivikko, Pentti
Pekka Helander
kuvateokset
Vanhaan ja uuteen kuva- aineistoon perustuva läpileikkaus euralaisen kylämaiseman muuttumisesta ja kehittymisestä noin sadan vuoden ajalta. 293 kuvaa selitysteksteineen.
Foto-Helander
Varsinais-Suomi
Raisio
hautamuistomerkit
hautausmaat
Raision hautausmaalla oleva professori Juhana Bilmarkin hautamuistomerkki on maamme ensimmäinen julkisilla varoilla hankittu. Muistomerkin pystytti Turun yliopisto vuonna 1803. Sen on suunnitellut italialaissyntyinen arkkitehti Charles Bassi, joka johti silloin Turun yliopiston rakennustöitä. Professori Bilmark omisti Huhkon kartanon vuodesta 1776 aina kuolemaansa vuoteen 1801 saakka. Hän asui Huhkossa ainoastaan kesäisin harjoittaen karjanhoitoa ja puutarhanviljelystä.
Viertola, Kai
Raision kirjasto
Hintsan kartano oli kauppias Matts Cavenin omistuksessa vuodesta 1797 vuoteen 1831. Hän rakennutti tilan nykyisen päärakennuksen vuonna 1827. Perimätiedon mukaan uusklassilliseen tyyliin rakennettu päärakennus on C.L. Engelin suunnittelema. Caven rakennutti myös yksityisen hautakappelin Raision kirkkomaalle vuonna 1814. Vuodesta 1880 sitä käytettiin ruumishuoneena ja 1990-luvulla kappeli sisustettiin uurnien säilyttämistä varten. Tuhkaamisen jälkeen uurnat säilytetään kappelissa ennen maahan siunaamista.
Koskensalo, Timo
patsaat
Jääkärieversti Heikki Nurmio (1887-1947) oli Raision kirkkoherran rovasti Henrik Nurmion poika. Vuonna 1916 Nurmio liittyi kuuden muun raisiolaisen nuoren miehen lailla Saksassa perustettuun jääkäripataljoonaan. Heikki Nurmion kirjalliset kyvyt tulivat esille jo Saksassa, sillä hänen kynästään ovat lähtöisin Jääkärimarssin sanat. Nurmio loi sittemmin elämänuran sotilaana yleten everstiksi. Nurmion kirjalliseen tuotantoon kuuluvat mm. Aarne Mustasalon nimellä kirjoitetut kolme nuortenromaania Jokikylän poikien seikkailuista. Sarjan aloittanut Jokikylän pojat (1923) kuvaa raisiolaisten poikien puuhia aurinkoisena suvena 1900-luvun alussa. Nurmio kuoli 22. heinäkuuta vuonna 1947 ja hänet on haudattu Raision kirkkomaalle. Heikki Nurmion patsas pystytettiin Vartiovuorenmäelle vuonna 1962.
sankarihaudat
sankarivainajat
Kuvanveistäjä Jyrki Sailon harmaasta graniitista tekemä ratsastavaa sotilasta rukousasennossa esittävä sankarimuistomerkki kiinnitettiin sankarihauta-alueelle Raision kirkon ulkoseinään vuonna 1949. Talvi- ja jatkosodissa kaatui yhteensä 63 raisiolaista sankarivainajaa, joista Raision sankarihautaan on siunattu 39.
1950-luku
kirkkorakennukset
kirkot
Raision kirkon 650-vuotisjuhlasta vuonna 1955 muodostui unohtumaton juhlapäivä, sillä tasavallan presidentti J. K. Paasikivi puolisoineen osallistuivat 21. päivänä elokuuta pidettyyn juhlajumalanpalvelukseen ja kirkkokahville kunnantalolle. Juhlasaarnan piti arkkipiispa Ilmari Salomies.
Noormarkku
Pori
Puumala, Jussi
Noormarkun seurakunta ja kunta
Lindström, Gustav Isreal
Euran Nuorisoseura
Petterson, I. W.
Karjalaan jääneiden vainajien muistokivi
muistomerkit
Raision karjalaisten yhteistoiminta alkoi kirkkomaalle vuonna 1956 pystytetystä Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkistä. Se merkitsi alkusysäystä oman karjalaisseuran Raision Karjalaiset ry:n perustamiseen Raisioon, joka toteutui vuonna 1959.
kaupungit
1970-luku
1.1.1974 juhlittiin Raision kaupungin syntyä. Kello 23.20 alkanutta uudenvuoden vastaanottotilaisuutta saapui torille ja liikekeskuksen ylätasanteille seuraamaan tuhansia ihmisiä. Tilaisuudessa esiintyivät Raision VPK:n soittokunta sekä Raision Kirkko- ja Karjalakuoro. Uudenvuodenpuheen piti valtuuston puheenjohtaja Antti Tuominen. Kello 24.00 kirkonkellot ja tykinlaukaukset juhlistivat kaupungin syntyä, minkä jälkeen paikallaolijat lauloivat yhdessä soittokunnan säestämänä ”Maamme”-laulun. Tilaisuus päättyi ilotulitukseen ja torilla pidettyihin tansseihin. Samaan aikaan paljastettiin kaupungintalo-valokilpi.
vuotuisjuhlat
kotiseutujuhlat
Ensimmäiset Raisio-päivät järjestettiin kolmipäiväisenä tapahtumana 30.8.-1.9. Raision kaupungiksitulovuonna 1974. Kotiseutujuhlan teemana oli Raision juhlavuoden julisteen teksti ”Raisio, nuori kaupunki – vanhat perinteet”, joka korosti nuoren kaupungin pitkää historiaa. Kotiseutujuhlien ensimmäinen päivä alkoi klo 7 raisiolaisen leivän ja kotijuuston viennillä vanhaan tapaan tunnetuille tinkiläisille Turkuun. Tehtävän ottivat hoitaakseen valtuuston puheenjohtaja Antti Tuominen ja varapuheenjohtaja Reino Koivisto. Turun matka tehtiin mahittulalaisen maanviljelijä Eino Kiskosen ohjastamilla hevosrattailla. Tempauksen taustalla oli luonnollisesti Raision historiallinen maine tunnettuna mylly- ja leipäpitäjänä. Tällä kertaa leipä ja juusto vietiin Turun kaupungin isille, jotka ottivat tuomiset ystävällisesti vastaan.
Lehtonen, Kalevi
tiet
Rauman- ja Ohikulkutien eritasoristeyksen vihkiäisiä vietettiin 5.10.1977. Kuvassa etualalla oik. kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Rauno Saari, valtuuston varapuheenjohtaja Jyrki Siura, kaupunginjohtaja Samuli Porsanger, valtuuston varapuheenjohtaja Claus Henricks, maaherra Paavo Aitio ja kaupunginhallituksen puheenjohtaja Rauno Rantanen.
Raision- ja Nesteentien uuden risteyksen avajaiset olivat 18.10.1978. Liikenteen sujuvuutta parannettiin tällöin uusin kaistajärjestelyin ja liikennevaloin. Kuvassa vas. kaupunginhallituksen varapuheenjohtaja Eero Mäkipää, kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Rauno Saari, valtuuston varapuheenjohtaja Claus Henricks, tie- ja vesirakennuslaitoksen pääjohtaja Jouko Loikkanen, valtuuston varapuheenjohtaja Jyrki Siura ja maaherra Paavo Aitio.
paloasemat
palokunnat
Raision palokunta aloitti toimintansa uudessa paloasemarakennuksessa vuonna 1969. Uusi paloasema rakennettiin kaukonäköisesti Nesteentien varteen, josta oli hyvät kulkuyhteydet joka suuntaan. Alun alkaen siihen muuttivat vuoden 1969 alussa toimintansa aloittaneen Raision palokunnan lisäksi poliisi sekä purettavasta VPK:n asemarakennuksesta vapaaehtoinen palokunta. Myös nuohoojat saivat pienen varastotilan rakennuksesta. Raision VPK huolehti yksinään paloturvallisuudesta vuoteen 1969 saakka, jolloin Raision palokunta aloitti toimintansa puolivakinaisena. Se muutettiin vakinaiseksi vuonna 1979, jolloin sen nimi muuttui Raision palolaitokseksi. Vuonna 2004 Raision palo- ja pelastustoimi siirtyi osaksi Varsinais-Suomen aluepelastuslaitosta. Raisiossa toiminta jatkui entisissä tiloissa. Vuodenvaihteessa 2014 ja 2015 Naantalin ja Raision pelastuslaitokset yhdistettiin ja niiden toiminta siirtyi uudelle Luolalan paloasemalle.
kylät
kulttuurimaisema
aitat
Pirilän kaupunginosassa sijaitseva Vatselan kylä on suurelta yleisöltä piilossa oleva ”Raision varjelluin salaisuus”. Vielä 1900-luvun alussa kylässä oli neljä taloa: Yli-Isotalo (Ylinen), Ali-Isotalo (Alinen), Vähätalo ja Uurna. 1910-luvun lopulla Uurnan rakennukset purettiin Ylistupaa lukuun ottamatta. Kyläkeskukseen saavuttaessa näkyvät ensimmäisinä vasemmalta Vähätalo, Ylistupa ja äärimmäisenä oikealla oleva Raision vanhin puurakennus, 1750-luvulta peräisin oleva Vähätalon aitta. Vatselan ainutlaatuinen kylämaisema on poikkeuksellisen hyvin säilynyt ehjä kokonaisuus.
Tuominen, Martti
maatalous
maatilat
Tasalan liikekeskus rakennettiin 1980-luvulla. Anttilan tavaratalo elävöitti Tasalan liikekeskuksen ja koko Raision keskustan liike-elämää vuodesta 1981 vuoteen 2001.
Laajat peltoaukeat Raision keskustassa kertoivat vanhasta maalaispitäjästä
Lumparlan tilan syysrypsi täydessä kukassa kesäkuussa 1969. Nykyinen Tasalan alue liikehuoneistoineen ja kerrostaloineen oli tuolloin vielä viljelysmaata.
Rautavuori, Väinö
vesilaitokset
Naantali
Vesilaitoksen ja sen patojen rakentaminen vuosina 1956 ja 1957 merkitsivät valtavaa muutosta Mahittulan ennen niin rauhalliselle elämänmenolle. Vesilaitoksen perustamiseen vaikutti ratkaisevasti se, että Turku oli vaatinut rakenteilla olleen Neste Oy:n öljynjalostamon vedentoimitusten ehdoksi huomattavien Naantalin ja Raision alueiden liittämistä itseensä. Kuntainliitto Raision-Naantalin Vesijohtolaitoksen perustamisella pystyttiin ratkaisemaan ongelma ja estämään Turun alueliitossuunnitelmat. Vedenkulutuksen kasvun vuoksi vesilaitosta laajennettiin useita kertoja. Vesivarastojen lisäämiseksi rakennettiin lisäksi vuoden 1973 aikana Haunisten allas. Raision-Naantalin Vesilaitoksen vedentuotanto päättyi vuonna 2012. Kuva on 1970-luvulta.
Satakunta vuotta Köyliön Vanhankartanon elämässä
Köyliö
Linturi, Olavi
Köyliön kunta
Merellisen Porin monet kasvot : kotiseutukirja
Pori -- Mäntyluoto
Pori -- Reposaari
Merellisen Porin monet kasvot tarkas­telee Porin kaupunkia sen syntymästä tähän päivään. Kirjan punaisena lankana on joen ja meren merkitys kaupungin syntymiselle ja sen kehittymiselle. Matka vanhasta kauppa- ja laivanvarustuskaupungista suurteollisuuskeskukseksi ja lopulta nykyiseksi monipuoliseksi kult­tuuri-, luonto- ja yliopistokaupungiksi on ollut pitkä ja vaiherikas. Kokemäenjoen laineet ja aavan Selkä­meren rannat ovat nähneet melkein usko­mattomia ja lähes unohtuneita tarinoita.
Lääperi, Onerva
Pilot-kustannus
Ahlainen
Heino, Ulla
Porin kaupunki
RAUMA : Idylliä ja tehokkuutta 1875-2000
Rauma
kaupunkihistoria
Rauman kaupunki
Kirjastoauto Turun Pikisaaressa n. 1960-luvulla
Turku
kirjastoautot
1960-luku
Turun kaupunginkirjasto
Runosmäen lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
sivukirjastot
Runosmäen kirjasto aloitti toimintansa 1. joulukuuta 1977 Turun kuudentenatoista sivukirjastona. Runosmäki on Turun suurimpia lähiöitä.
Korpinen, Antti
Varissuon lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
Varissuon kirjasto sijaitsee Varissuon lähiössä, liikekeskuksen ja Varissuon terveysaseman välissä, kaksikerroksisen rakennuksen toisessa kerroksessa. Varissuon kirjasto on avattu 1987 ja uudistettu 2010.
Suominen, Saska
Noormarkun historia : erämaasta eletyksi paikaksi
Noormarkun alue on muuttunut ihmisen ja ympäristön vuorovaikutuksen myötä erämaasta eletyksi paikaksi. Se on vähitellen tullut osaksi historiaa luonnon- ja kulttuurimai­semana. Historia antaa eletylle paikalle merkityksen. Noor­markku on kasvanut keskiaikaisista kylistä seurakunnaksi ja lopulta itsenäiseksi kunnaksi. Suomalaisen kuntakartan 2010-luvun murroksissa moni pieni kunta lakkaa olemasta. Elettynä paikkana ja asuttuna alueena Noormarkulla on kuitenkin ta­kanaan ja edessään vielä pitkä historia.
Grahn, Maarit
Sivula, Anna
Noormarkun kunta
© Maarit Grahn, Kati Kangas, Tanja Korpi, Risto Kupari, Jyrki Lehtinen, Kaisa Lehto, Outi Lähteenlahti, Jarkko Oraharju, Eeva Raike, Sanna Salonen, Minna-Liisa Salonsaari, Eeva Sinerjoki, Heidi Sirkka, Anna Sivula, Marita Wahlroos
Jämijärvi
Heikkilä, Olavi
Jämijärvi-seura
Ikaalisten entisen emäpitäjän historia I
Ikaalinen
Kankaanpää
Honkajoki
Jämijärvi (kunta)
Kihniö
Parkano
Alhonen, Pentti
Papunen, Pentti
Sarkki-Isomaa, Seija
Honkajoen kunta, Ikaalisten kaupunki, Jämijärven kunta, Kankaanpään kaupunki, Kihniön kunta, Parkanon kaupunki
Nousiainen
2010-luku
seurakunnat
kirkon työntekijät
lukkarit
kanttorit
Tarinaa Nousiaisten lukkareista ja hieman kanttoreistakin.
Sainio, Jukka
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Piiskuri, aidankatselmusmies ja salpietarinkeittäjä
1990-luku
ammatit
Menneitten aikojen ammattilaisia Nousiaisista aina 1300-luvulta lähtien.
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
1980-luku
sillat
ojat
hevonen
ratsastajat
Tiihonen, Paavo
myrskytuhot
puut
Hirvijoki -- Varsinais-Suomi
joet
tulvat
pellot
Suhteellisen pieni joki paisuu suureksi tulvien aikaan vuosittain.
Nousiaisten Pyhän Henrikin kirkko ilta-aikaan
Hirvijoki kevyen lumipeitteen ympäröimänä
lumipeite
talvi
rakentaminen
kerrostalot
Nousiaisten Pyhän Henrikin kirkko talvella
portit
Nousiaisten peltomaisemaa talvella Nummelta
maisema
Kuvia Nousiaisten Nummelta. Kuvattu Vuorenpään kerrostalosta Lemun suuntaan.
Nousiaisten kunnankirjaston rakentaminen alkaa
kirjastorakennukset
kirjastot
Nousiaisten kunnankirjaston rakentamiseen saatiin valtion tukea, galleria sen sijaan tehtiin kokonaan kunnan omin varoin.
Nousiaisten kunnankirjaston rakentaminen
V. 1991 valmisteilla oleva kirjastorakennus Nousiaisten Nummella on arkkitehti Saara Juolan suunnittelema.
ilmakuvat
markkinat (tapahtumat)
taajamat
rakennukset
Nummen kylää kuvattuna kirjaston rakennustyömaan nosturista Nousiaisten päivien Henrikin markkinoiden aikaan.
Nousiaisten seurakuntakoti ja veteraanikivi
seurakuntatalot
Nousiaisten seurakuntatalo rakennettiin Nummen taajamaan ja valmistui v. 1980.
osuusliikkeet
myymälät
asuinrakennukset
autotallit
Rakennuksen alakerrassa osuusliikkeen autotallit keskellä, vasemmalla pannuhuone ja oikealla sauna. Yläkerrassa asuintiloja.
Osuuskauppa Noustenmaan henkilökunnan asuinrakennuksen purkaminen
purkaminen (osiin)
Nousiaisten Pyhän Henrikin kirkko ja hautausmaa
kirkko
juhlapaikat
seurantalot
metsät
Koljolan kylää Nousiaisten hautausmaalta kuvattuna. Keskellä näkyy Kalliopohjan rakennus sekä Kirkonkosken myllyrakennus.
panoraamat