Kertomus Waasan rautatien rakennuksesta 1884
rautatiet
järnvägar
rakentaminen
byggande
Vaasa
Vasa
1800-luku
1800-talet
Kertomus Waasan rautatien rakentamisesta sekä siihen pannuista kustannuksista, rautatien-rakennuksen toimeenpanoa varten asetetun Komitean antama. 1879-1883 Teknillinen selitys radasta Lyhennys-ote Waasan rautatien loppukatselmuksessa tehdystä pöytäkirjasta Päätilinteko Waasan rautatien rakentamiseen saaduista ja käytetyistä rahoista Seikkaperäinen taulu Waasan rautatien rakennuskustannuksista
Suomalisen Kirjallisuuden Seuran Kirjapaino
Kertomus Wiipurin läänin maanviljelysseuran vaikutuksesta vuonna 1893
Laatokan Karjala
Karjala
maatalous
maanviljely
maatalousjärjestöt
toimintakertomukset
Viipurin läänin maanviljelysseura
Viipurin läänin maanviljelysseuran vuosikertomus vuodelta 1893 on seuran 43. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.05 KER
Suhonen, Pekka
Keuruun kaupunginkirjasto
Kerttu Nurmisen kirjoitus Teikarinmäen ilmavalvontalotista
lotat
ilmavalvonta
Nurminen, Kerttu
maanpuolustusjärjestöt
naisjärjestöt
Lotta Svärd
paikallishistoria
ihmiset
Puhe, jonka Pukkilan entinen kunnansihteeri Kerttu Nurminen (os. Aunio) (s. 1919) piti sotaveteraanipäivänä 27. huhtikuuta 1994 nuorisoseurantalo Toimelassa järjestetyssä juhlassa. Puhe käsitteli Teikarinmäen ilmavalvontatornissa talvisodan ja jatkosodan aikana palvelleiden pukkilalaisten ilmavalvontalottien toimintaa. Nurminen itse oli yksi näistä iv-lotista. Tekstin pääsee lukemaan, kun klikkaa ko. kuvaketta. Ensimmäinen valokuvista on otettu Teikarinmäen ilmavalvontatornissa. Kuvassa ovat Kaarina Rusila (Halkilahti) (vas.) ja Kerttu Aunio (Nurminen). Toinen Kerttua esittävä valokuva on syksyltä 1944. Neljäs kuva on otettu ennen sotavuosia ja siinä Kerttu on pukenut ylleen Keijo Pietiläisen puvun. Värivalokuva on syyskuulta 1992, jolloin Nurminen puhui Pukkilan Sotaveteraanien 25-vuotisjuhlassa. Hän toimi Pukkilan Sotaveteraanien naisjaoston puheenjohtajana vuosina 1996-1998. Kartta osoittaa ilmavalvontatornin sijainnin.
Pukkilan kunnankirjasto
Varsinais-Suomi
Raisio
1960-luku
koulut
Uusi koulurakennus valmistui vuonna 1961. Kuva on 1960-luvulta.
Rautavuori, Väinö
1930-luku
Kerttulan koulu vihittiin käyttöönsä 9. elokuuta 1931. Vihkiäispäiväksi oli koululle johtava tie koristeltu paksuin havuköynnöksin.
1980-luku
urheiluhallit
Kerttulan liikuntahalli, joka tunnetaan Loimun kotisalina, valmistui vuonna 1987.
Raision kirjasto
Kesäharjoittelu opettaa käytännön maataloutta
Pyhäjoki
maatalousalan oppilaitokset
kesätyö
harjoittelijat
Raahen Seutu
ruusut
pojat
vaatteet
kesä
henkilövalokuvaus
Pukkila
Torppi
maaseutukulttuuri
Kesäinen kuva, jossa nainen ja poika istuvat puisen tynnyrin päällä. Vaatteet ovat ajan tyylin mukaiset ja poika pitää hattua kädessään. Taustalla on juhannusruusu täydessä kukassa ja vanhaa hirsirakennuksen seinää sekä pärekattoa näkyvissä. Kuvassa oikeaalla on Alli Heikkilä (Virtanen) ja vasemmalla Sakari Lehto.
Kesäisen mustikkareissun muisteluja isäni, kyläseppä Paavo Makkosen (1899-1970) elämästä Vahangan Kortejärvellä
Kuhmonen, Tuula
Kesäkausi Jäämeren ja Vienanmeren rannoilla. Matkamuistelma
kirjat
matkakertomukset
Julias Ailion teos "Kesäkausi Jäämeren ja Vienanmeren rannoilla - Matkamuistelma" hankittiin Savijoen Lainakirjaston kokoelmiin vuonna 1901. Kirjastossa tallella olevan luettelon mukaan sen hinta oli tuolloin 1 markka ja 35 penniä. "Kesäkausi Jäämeren ja Vienanmeren rannoilla" on Savijoen piirikirjaston kirja nro 33. Kustannusosakeyhtiö Otavan kustantama kirja on painettu vuonna 1899 Kuopiossa O.W. Backman´in kirjapainossa. Kirja kuuluu nykyään Pukkilan kunnankirjaston kokoelmiin ja sen voi lukea oheisesta linkistä (klikkaa kirjan kansikuvaa). Julius Edvard Ailio (1872-1933) oli arkeologi ja poliitikko. Hän työskenteli muun muassa Muinaistieteellisen toimikunnan esihistoriallisen osaston johtajana (1920-1933), Helsingin yliopiston arkeologian dosenttina (1910-1926) ja Suomen ja Pohjoismaiden arkeologian vt. professorina (1921) sekä vt. valtionarkeologina (1926, 1929). Sosialidemokraattien edustakuntaryhmään kuulunut Ailio toimi kansanedustajana (1919–1921 ja 1924–1933) ja oli opetusministerinä Tannerin hallituksesssa (1926-1927).
Ailio, Julius
Kuvassa vasemmalla Alli Heikkilä (Virtanen), keskellä Sakari Lehto ja oikealla Hilma Ollila (Kakko).
henkilöt
vapaa-ajan asunnot
kirjailijat
sukulaiset
Haanpää, Aili
Marttinen, Lyyli
Marttinen, Paavo
Marttinen, Terttu
Haanpää, Elsa
Pyhäntä
Kesänviettoa Korpelaisessa Lamujärvellä.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Amerikka
siirtolaiset
1920-luku
autot
Salomaa, Hiski
amerikansuomalaiset
Kesäpäivä Amerikassa 1930-luvulla. Hiski Salomaa kuvassa oikealla.
laulaja-lauluntekijät
seurantalot
Nakkila
Nakkilan kunnankirjasto
Pyhäntä, Lamujärvi
Aili ja Elsa Haanpää Terttu Marttisen kanssa Korpelaisessa 1950-luvulla.
kalastajat
veneet
Kesäpäivä Korpelaisessa. Kalalla Iso-Lamujärvellä.
oppilaitokset : Mäntsälä : Mäntsälän lukio
opiskelu : lukio
kirjoittaminen : luova kirjoittaminen : nuoret
1970-luku
Mäntsälän lukiolaisten kirjoituksia vuodelta 1975. Moniste.
Mäntsälän kunnakirjasto
Keitele
valokuvat
museot
tapahtumat
Paananen, Wellamo
Kesätapahtuma Aholassa. Kulttuurilautakunta järjesti yhdessä paikallisen maa- ja kotitalousnaisten kanssa museon kattamistalkoot. Museotalo sai katon. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 22.6.1978.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
rakennukset
kunnantalot
päiväkodit
Kirkonkylässä sijaitseva Keski-Mäkelän talo, jossa sijaitsi kunnantalo vuosina 1939-1965. Talo on myöhemmin toiminut mm. päiväkotina.
Keski-Suomen anniskeluyhtiön yhtiöjärjestys
Keski-Suomen Anniskelu-Osakeyhtiö
alkoholi
alkoholijuomat
kauppa
yhtiöt
osakeyhtiöt
Jyväskylä
1910-luku
67.73 (YKL)
Alkuperäinen:Jyväskylä : [Suomen Keis. Senaatti] : K. J. Gummerus osakeyhtiö , 1912.
Jyväskylän kaupunginkirjasto
tyttökoulut
Keski-Suomi-lehdessä 20.5.1876 nimimerkillä M.C. julkaistu Minna Canthin laatima lehtikirjoitus otsikolla "(Lähetetty) Keski-Suomen suuri puute". Aiheina kirjoituksessa Jyväskylän tyttökoulun koulumaksut; tyttökoulu olisi otettava valtion haltuun tai alennettava koulumaksuja (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Minna Canth
Turku
keskiaika
paikallishistoriat
Juvelius, J. W.
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1989
Välimaa, Junno
Keskikoululaisia saapumassa päätösjumalanpalvelukseen 1970
koululaiset
oppilaat
Keiteleen kunnallisen keskikoulun viidesluokkalaisia saapumassa päätösjumalanpalvelukseen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 4.6.1970.
Keskikoulun rakennustyömaalla paloi suojapeite 1969
Keskikoulun rakennustyömaalla paloi suojapeite. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 31.1.1969.
Keskus - Yhdistän : muistoja Haarlan puhelinkeskuksesta
puhelinkeskukset
telelaitokset
historia
61.73 (ykl)
Laukaa -- Lievestuore
1940-luku
1950-luku
Haarlan selluloosatehdas
Matilainen, Senja
kioskit
Raision VPK rakennutti paloasemarakennuksen viereen kioskirakennuksen vuonna 1968. Siinä aloittivat toimintansa Leena Lehden makeiskioski, Aili Niemisen kukkakauppa ja Helvi Kivelän grillikioski.
postikortit
ilmakuvat
keskustat
uimalat
Hämeenlinna
Hämeenlinnan keskustan mittavia rakennushankkeita 1920–1930-lukujen vaihteessa olivat mm. Kariston kustannusliikkeen uusi toimitalo, suojeluskuntatalo Hämeen Suoja sekä Paavonkulman viisikerroksinen asuin- ja liikerakennus. Myös keskustan kouluoloja kohennettiin 1930-luvulla: Hämeenlinnan lyseota laajennettiin vuonna 1936 kahdella lisäsiivellä, ja Lukiokadun varrelle valmistui vuosina 1937–1938 moderni keskuskansakoulu, jonka pääty pilkistää kuvassa lyseon takana. Keskustan etelärannalla sijaitsi kaupungin uimalaitos, joka oli otettu käyttöön vuonna 1911. Laitoksen toiminnasta huolehti Hämeenlinnan uimaseura, joka piti siellä myös uimakouluja, promotioita ja suosittuja uintinäytöksiä. Vanha uimalaitos purettiin vuonna 1955 ja kaupunkilaiset siirtyivät uimaan Ahvenistolle, jonne oli vuoden 1952 olympialaisia varten rakennettu maauimala.
Julkaistu painettuna: Suomalainen kirjakauppa oy.
Suomalainen kirjakauppa oy.
päällystys
Keiteleellä alkoi kunnan toimitalon pihan ja sen läheisyydessä olevan paikoitusalueen kestopäällystäminen. Myös säästöpankin edusta päällystetään. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 14.10.1971.
Näkymä järvelle päin. Säästöpankin edustalla Yrjö Vuorelan ”kupla”. Kuva Foto Jänis Kuopio.
Keskustan näkymää. Vasemmalla entinen Tossavaisen kauppa, ylempänä taksikoppi, oikealla ravintola ja apteekki ja takana kirkko. Vuosiluku ei tiedossa.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Kaksi 50 keskustelukortin nippua (joista toinen avaamaton muoveissa) sekä avattava ohjevihkonen kirkkaassa muovikotelossa.
Wuolio, Lauri
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Keskustelutilaisuuteen osallistuneita Kumpuselän koululla 1973
Kumpuselän entisellä kansakoululla oli kansalaisopiston järjestämä kunnan johtohenkilöiden ”piinapenkki”. Keskustelua kuntaa koskevista asioista. Kuvassa toinen vasemmalta kansalaisopiston rehtori Raimo Niskanen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.11.1973.
kestikievarit
kyytilaitos
Todennäköisesti Frans Munckin järjestämiä kestikievarikuljetuksia 1900-luvun alun Nakkilassa.
Kultala
Pahtajärvi
korppi
Kertoja tapaa metsäretkellään korpin, joka istuu hänen rekeensä. Selviää, että kyseessä on Kultalassa kasvanut kesy korppi. Korppi on kova sotkemaan paikkoja ja lopuksi ulkomaalaiset turistit haluavat ostaa sen ja vievät sen mennessään.
Nikula, Lasse
Mansikka-Aho, Vilho
Inari
kettu
metsästys
Kettu rauhoitettiin 1930-luvulla. Rauhoituksen seurauksena kettukanta lisääntyi huomattavasti ja rauhoitus jouduttiin kumoamaan. Ketusta alettiin maksaa tapporahaa.
Peltonen, Eelis Arvi
Luostarinen, Usko
Takala, Niilo
Vanhahonko, Paavo
henkilökuvat
Honkajoki
Ketunmetsästäjät (3_10 Honkajoki, Kirkonkylä). Vas. Niilo Takala ja Paavo Vanhahonko, edessä ajokoira. Niilon olalla ammuttu kettu ja kädessä luodikko. Niilo Takala tunnettiin taitavana metsästäjänä huolimatta hänen huonosta kuulostaan ja polion vammauttamasta kädestään. Hän asui osan aikuiselämästään Vanhahongolla. Takana Vanhahongon navetta. Lievästi epätarkka kuva.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Veljestuvan edustalla ketunnahkoja. Vasemmalla Kalle Ikäläinen ja Markku Tikkanen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.6.1966.
Rainio, Jussi
Keurusseutu vallankumouksen kenraaliharjoituksissa syksyllä 1905
Leikola, Anto
Keuruu-Multia laturetki sujuteltu vuodesta 1957
Haapanen, Olli
Keuruulainen rakuuna Martti Tuomaanpoika
Kankaanpää, Matti J.
Keuruulaisten lukkarit Riimuutti ja Volperi
Oja, Aulis
Vääriskoski, Heikki
Aaltio E. A.