Varsinais-Suomi
Nauvo
Nagu
nuorisoseurat
ungdomsföreningar
1910-luku
Nagu ungdomsförening
Aleksanteri I tanssi Ullansa kanssa yöhön
paikallishistoriat : Mäntsälä
pidot : Keisarin Kalaasit
artikkelit (julkaisut)
historia : Autonomian aika : 1809
Aleksanteri I
Etelä-Suomen Sanomissa 4.4.1987 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista ja sen taustavaikuttimena olleesta oikeasta keisarivierailusta.
Mäntsälän kunnankirjasto
historia
1800-luku
vierailut
Kajaani (sanomalehti)
Maaherra Johan Fred Clàsenin määräys siitä, kuinka keisari Aleksanteri I tuli ottaa vastaan tämän vieraillessa Kajaanissa 1819, sekä Oulun läänikanslian virkamies Heikelin kirje, josta ilmenee ihailu mainittua keisaria ja tämän vierailua kohtaan. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numerossa 36/1934. Kirjoittajana nimimerkki H. W. C. eli Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Claudelin, Henrik Vilhelm
Aleksanteri Järvenpää
henkilökuvat
Aleksanteri Järvenpää 60-vuotispäivänään 2.5.1916. Kuvaajana Martikainen ja Kni.
Martikainen ja Kni
Kuopion kaupunginkirjasto-Pohjois-Savon maakuntakirjasto Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Keitele
valokuvat
opettajat
1900-luku
Paananen, Wellamo
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
asuinrakennukset
rakennukset
ihmiset
Pukkila -- Kantele
pihat
Alestalon pihalla seisovat Hilja Alestalo (vas.), Paavo Alestalo ja Viliina Eerikson. Kuva on otettu n. 1930-luvulla.
Pukkilan kunnankirjasto
Alexander Dumas d.y. Kameliadamen : översättning och bearbetning Herbert Grevenius, Pierre Lefebre, Laura Pape
Helsingfors stadsteater teatrar föreställningar (framföranden) broschyrer 1970-talet
Helsingin kaupunginkirjasto
Alexander Sandströmin kirje Minna Canthille 31.1.1890.
lehdistö
kirjeet
Amerikan Suometar
Minna Canth
Alexander Sandström
Kirje on kirjoitettu Amerikan Suometar -sanomalehden toimistopaperille.
kirjailijat
författare
näytelmäkirjailijat
dramatiker
runoilijat
diktare
italialaiset
italienare
1700-luku
1700-talet
1800-talet
Kirjailija, jonka omaelämäkerran ruotsinkielinen laitos Märkvärdiga händelser ur Vittorio Alfieris lefnad af honom sjelf antecknade kuuluu Lukukirjaston kokoelmaan. Vittorio Alfieri ( 1749 - 1803) syntyi varakkaaseen perheeseen. Hänen isänsä kuoli pian pojan syntymän jälkeen, minkä jälkeen äiti solmi uuden avioliiton. Alfieri oli herkkä, yksinäinen lapsi, joka sai puutteellisen koulutuksen ja yritti itsemurhaa jo ennen kahdeksatta ikävuottaan. Vuonna 1758 hänet lähetettiin Torinon akatemiaan, mikä ei parantanut hänen oloaan eikä koulutustaan. Alfieri kuvaa Torinossa viettämiään kahdeksaa vuotta "sairauden, toimettomuuden ja tietämättömyyden ajaksi". Saatuaan jo 14-vuotiaana haltuunsa suuren omaisuutensa hän meni ratsastuskouluun, ja siitä alkoi hänen elinikäinen innostuksensa hevosiin ja ratsastukseen. Vuonna 1766 Alfieri lähti ensimmäiselle matkalleen Italiaan, Ranskaan ja Englannin kautta Hollantiin. Hollannissa hän avioitui ja yritti avioliiton kariuduttua jälleen itsemurhaa. Käytyään välillä Italiassa, hän lähti uudestaan matkoille, tällä kertaa Saksaan, Tanskaan ja Ruotsiin, Venäjälle ja lopulta taas Englantiin. Sotkeuduttuaan epäonniseen rakkausjuttuun ja kaksintaisteluun hän jatkoi matkusteluaan palaten lopulta Italiaan vuonna 1772. Alfieri halusi suureksi italiankieliseksi runoilijaksi. Tuon ajan ylhäisön kieli oli myös Italiassa ranska, ja Alfierin italiantaito oli jäänyt heikoksi. Hän aloitti siksi italian kielen opiskelun ja matkusteli laajasti ympäri Toscanaa. 32-vuotiaana Alfieri oli kirjoittanut 14 tragediaa. Hän ei ottanut näytelmiinsä ajankohtaisia aiheita, vaan pitäytyi legendoissa ja historiallisissa sankahahmoissa. Alfierin näytelmät olivat lyhyitä ja niissä oli vain vähän roolihahmoja, kieli hermostunutta, jännittynyttä, oratoriomaista. Tragedioiden lisäksi Alfieri kirjoitti sonetteja, epigrammeja, proosaa sekä omaelämäkerran. Hänen yrityksensä kirjoittaa komedioita sen sijaan osittain epäonnistuivat. Alfierin tragedioita pidetään tärkeänä osana 1700-luvun italialaista kirjallisuutta. Alfieri sairastui vuonna 1803. Itsepäisen luonteensa mukaisesti hän kieltäytyi lääkereiden ohjeista ja lääkkeistä ja hoiti itseään omilla menetelmillään, mikä pahensi hänen tilaansa. Alfierin viimeiset sanat olivat: "Tartu käteeni, ystäväni, kuolen". Alfierin tuotanto julkaistiin koottuina painoksina hänen kuolemansa jälkeen, vuosina 1805–1815. Kootut painokset, kaikkiaan 22 nidettä, toimitti Albanin kreivitär, jonka kanssa Alfierilla oli pitkäaikainen ja monivaiheinen rakkaussuhde. Lähde: European authors 1000–1900: a biographical dictionary of European literature / ed. by Stanley Kunitz and Vineta Colby. New York: H.W. Wilson Company, 1967.
Alfr. Laineen kirje Minna Canthille 5.2.1890.
kirjallisuus
Alfr. Laine
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Puiseen sokkeliin kiinnitetty vanha kanneton kirja, jonka sivut liimattu toisiinsa. Teoksessa paristolla toimiva kellon koneisto, joka pyörittää siihen viisareiden sijaan kiinnitettyä höyhentä. Signeerattu kpl.
"Kellonkoneisto pyörittää kirjanpitoon turhautunutta, mieluummin rakkausrunoja kirjoittavaa sulkakynää."
"Frustrated with crunching numbers, dreaming of writing love poems, the quill twirls around with the help of the clock machinery."
Poijula, Kaija
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
kasvihuoneet
1970-luku
Hortonomi Ali Sauhke ja lapset vasemmalta Marita, Matias ja Marja. Sauhkeen kasvihuone ja viljelyalue sijaitsevat Vuonamon Näkkiniemen rantuudella. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.6.1974.
henkilövalokuvaus
Naarkoskella sijainneen Ali-Hyrylän talon pihalla ovat Aaro Hyrylä (vas.), Alli Hyrylä, Vigilia Tapiola (o.s. Hyrylä), Ines Heiniö, Vilhelmiina Hyrylä (o.s. Holma), Anselmi Hyrylä, Linda Hyrylä ja Laina Hyrylä. Edessä seisovat lapset ovat Mauri (vas.) ja Heimo Hyrylä. Edessä istuvat Sirkka ja Toini Hyrylä. Kuva on otettu n. vuonna 1923-1924.
sotilaat
sotilaspuvut
vaatteet
Perttilä, Mauno
Ensimmäisessä kuvassa on Mauno Perttilä rannikkotykistön asussa. Kuva on otettu n. 1923-1924. Jatkosodassa Perttilä toimi panssarivaununkuljettajana.
Hovilainen, Paavo
Keuruun kaupunginkirjasto
Alkutyö Karjalan heimouden herättämiseksi
Karjala
Laatokan Karjala
kulttuurijärjestöt
karjalaisuus
kotiseututyö
toiminta
Vienan Karjalaisten Liitto
Karjalan Sivistyssseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi.
Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.1 HÄR
Karjalan Sivistysseura
Vehmaa
Rautila
moottoripyörät
Rautilan Impilän talon poika Allan Impilä moottoripyörineen. Pyörä on kiilahihnavetoinen. Toisessa kuvassa Impilän talo.
karjanhoito
maito
lehmät
lypsy
Kuva otettu Alli Hyrylän lypsytarhalla noin vuonna 1950-1952. Lypsytarha sijaitsi Naarkoskella. Kuvassa oikealla Maila Aavikko (o.s. Vainio) jakaa maitoa lapsille.
Alma Åkermarkin kirje Minna Canthille 13.12.1886.
Framåt
Alma Åkermark
Kirjeen ylälaitaan on painettu "Redaktionen af 'Framåt'"
Alma Åkermarkin kirje Minna Canthille 14.1.1887.
naisen asema
Kirjeen yläreunaan on painettu teksti "Redaktionen af 'Framåt'".
Alma Åkermarkin kirje Minna Canthille 7.11.1885.
lehdistökirjoittelu
Alma Forsbergin kirje Minna Canthille 8.12.1896.
Noveller
Alma Forsberg
Teos on taiteilijakirja. Takakannessa teoksen nimi muodossa Almanak. Teos koostuu 12 taiteilijan töistä, jotka on tehty käsin sekalaisista materiaaleista erilaisilla tekniikoilla. Numeroitu painos (58/100).
Blöndal, Karlotta
Ivanoska, Hristina
Almanach för året efter wår frälsares Kristi födelse 1861
almanakat
Adolf Lindmanin (1821-1874) almanakka vuodelta 1861.
Lindman, Adolf
Turun kaupunginkirjasto
Almanach, för året efter wår frälsares Christi födelse 1842
Adolf Lindmanin (1821-1874) almanakka vuodelta 1842.
Almanach, för året efter wår frälsares Christi födelse 1843
Adolf Lindmanin (1821-1874) almanakka vuodelta 1843.
Almanach, för året efter wår frälsares Christi födelse 1849
Adolf Lindmanin (1821-1874) almanakka vuodelta 1849.
Almanach, för året efter wår frälsares Christi födelse 1851
Adolf Lindmanin (1821-1874) almanakka vuodelta 1851.
Almanach, för skott-året efter wår frälsares Christi födelse 1840
Adolf Lindmanin (1821-1874) almanakka vuodelta 1840.
Almanack för året efter wår frälsares Kristi födelse 1869
Adolf Lindmanin (1821-1874) almanakka vuodelta 1869.
Almanack för året efter wår frälsares Kristi födelse 1870
Adolf Lindmanin (1821-1874) almanakka vuodelta 1870.
Almanack för året efter wår frälsares Kristi födelse 1871
Adolf Lindmanin (1821-1874) almanakka vuodelta 1871.
Almanack för året efter wår frälsares Kristi födelse 1874
Adolf Lindmanin (1821-1874) almanakka vuodelta 1874.
Almanack för skottåret efter wår frälsares Kristi födelse 1868
Adolf Lindmanin (1821-1874) almanakka vuodelta 1868.
Teos on taiteilijakirja. - Kirjasessa 13 alku- ja loppulausetta maailmankirjallisuuden klassikoista. Yhdellä aukemalla pala mustaa pitsiä. Säilytyskotelossa kymmenen kuvaannollista postikorttia Amsterdamista, kuvissa nuoria poikia.
Kim, Robert S.
Teos on taiteilijakirja. Teos on paperipainos Mark Maherin teoksesta Alphabet block for ancient children. Alkuperäinen teos rakentuu käsin puusta veistetyistä aakkospalikoista. Pohjimmiltaan teos on "unelma siitä, kuinka voisimme oppia uudelleen lukemaan, puhumaan ja ajattelemaan". Julkaistu Art Print -painotalon 40-vuotisjuhlan yhteydessä 2004.
Maher, Mark
käsityöt
Kirkon alttariliinan lahjoitti Keiteleen Hamulan työseura. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 4.10.1973.
Alvar Renqvistin kirje Eino Leinolle 22.10.1893
Leino, Eino
Otavan Alvar Renqvistin kirje 15-vuotiaalle Eino Leinolle 1893. Leino on tarjonnut hallussaan olevaa 80 runon kokoelmaa julkaistavaksi Otavalle ja Söderströmille 25.9.1893, mutta saa torjuvan vastauksen molemmilta kustantajilta.
Renqvist, Alvar
Alvar Renqvistin kirje Eino Leinolle 28.9.1893
brev
kustantajat
förläggare
1893
Otavan Alvar Renqvistin kirje Eino Leinolle. Helsinki, 28 p. syysk. 1893 K. Herra Eino Lönnbohm. Hämeenlinna. Arv. kysymyksenne johdosta saamme kunnian ilmoittaa ettemme voi vastata mitään ennekuin olemme saaneet nähdä kokoelmanne ja pyydämme Teitä siksi lähettämään sen nähtäväksemme. Kunnioituksella Kustannusosakeyhtiö Otava Alvar Renqvist
Alvar Renqvistin kirje Minna Canthille 21.1.1893.
Sylvi
näytelmät
kustannustoiminta
Kustannusosakeyhtiö Otava
Alvar Renqvist
Kirje on kirjoitettu Kustannusosakeyhtiö Otavan viralliselle kirjepaperille.
Alvar Renqvistin kirje Minna Canthille 3.10.1895.
Anna Liisa
Taiteilijaseuran Joululehti
teatteri
rakennuspiirustus
arkkitehtuuri
1920-luvun klassismi
koulurakennukset
koulut
kansakoulu
alakoulu
Alvettulan koulu
Alvettulan kansakoulu
Hämeenlinna
Hauho
Alvettula
1920-luku
Hauhon ensimmäinen kansakoulu perustettiin Alvettulan kylään vuonna 1871. Koulu toimi maanviljelijä Heikki Tapolalta vuokratuissa tiloissa, kunnes vuonna 1875 kansakoulu siirrettiin Hauhon kirkonkylään. Alvettulaan perustettiin kuitenkin uudestaan kansakoulu vuonna 1880. Koulu toimi jälleen aluksi Tapolan tiloissa, myöhemmin myös Hyömäen kartanossa. Vuonna 1885 kuntakokous päätti rakennuttaa Alvettulan kylään oman koulutalon. Rakennusmestari Matti Estlin teki koulun piirustukset ja urakoi rakennuksen valmiiksi asti. Koulutyö uudessa koulussa alkoi lokakuussa 1887. Alvettulan koulua on sen yli satavuotisen historian aikana moneen otteeseen korjattu ja laajennettu. Suurin laajennus tehtiin vuonna 1926, jolloin talo korotettiin kaksikerroksiseksi, rakennettiin käsityösali, keittola ja asunto alakouluopettajalle. Koulun laajennuspiirustukset laati rakennusmestari Toivo E. Survonen ja rakennustyö annettiin urakaksi rakennusmestari Juho Tuomiselle. Keittola siirrettiin myöhemmin ulkorakennukseen, jotta koulutaloon saatiin asunto kolmannelle opettajalle. Alvettulan kansakoulusta tuli peruskoulu-uudistuksessa peruskoulun ala-aste vuonna 1976. Nykyinen Alvettulan koulu toimii edelleen samassa rakennuksessa.
Survonen, Toivo E.
Amalia ja Kalle Lehtinen sekä heidän kotitalonsa, joka oli vuonna 2014 yhä Pukkilan keskustassa. Talossa syntyivät ja kasvoivat myös Amalian ja Kallen pojat Arvid (Arvi) ja Viljo sekä kuusi muuta lasta.
maisema
työväentalot
Amalia Lehtinen ja laiduntava lehmä. Kuvassa oikealla Pukkilan työväentalo. Kuva otettu todennäköisesti 1930-luvulla.
Amanda ja Mikko Levanderin kirje Minna Canthille 25.11.1889.
kuolema
Mikko Levander
Hanna Canth
Amanda Levander
Kirjeen allekirjoituksena on Amanda ja Mikko. Kirjeen on kirjoittanut Mikko Levander.
Amandan aika : Amanda Riihimäki os. Jukola 1852-1922
Riihimäki, Lea
seurakunnat
Vasemmalla ambolainen lääninrovasti Ismael Nfinda, tulkki maisteri Lahja Lehtinen ja kirkkoherra Lauri Lehmuskoski Keiteleen pappilan salissa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 9.7.1970.
kiuruvesi
Ambro Kräkkäisen kaupparakennuksia Kiuruveden torin laidalla
Liimatainen, Tuulikki
amerikansuomalaiset
Amerikka
siirtolaiset
muusikot
Ameririkansuomalaisia muusikoita, jotka esiintyivät yhdessä Hiski Salomaan kanssa Amerikassa. Vasemmalta lukien Willian Syrjälä, Viola Turpeinen, Antti Kosola ja Arvid Franzen.