Nieminen, Pentti
Keuruun kaupunginkirjasto
Oja, Aulis
Liimatainen, Päivi
Keuruun seudun kunnallislääkäritoimi 100 vuotta
Vihola, Teppo
Kepponen, Pekka
Keuruun siirto Vaasan lääniin 200 vuotta sitten
Rainio, Jussi
Aaltio E. A.
Mikkilä, Sisko
Keuruun vanha kirkko : 250 vuotta tekoja ja tapahtumia
Rokkonen, Hanne
Keuruun vanhan kirkon ensimmäinen suntio
Keväällä 1961 "kirkon kentällä" Iisalmessa. Taustalla nyk. Pyhän Ristin kirkko ja etualalla opettaja Hanna Rytkönen
Iisalmi
valokuvat
1960-luku
liikunta
urheilukentät
kirkot
Rytkönen, Hanna
Iisalmen kaupunginkirjasto
Pohjois-Karjala
Lieksa
Rantala
käsiohjelmat
konsertit
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Kevätpäivänä Iisalmen torilla 1930-luvun alussa, taustalla nk. apteekin mäki
1930-luku
rakennukset
keskustat
torit
osuusliikkeet
vaateliikkeet
ravintolat
perheet
Vasemmanpuoleisessa talossa oli ylhäällä ravintola, alakerrassa maitomyymälä (Työväen osuuskauppa). Oikeanpuoleisessa talossa tekstiili- ja jalkineliike (Työväen osuuskauppa).
Kevättervehdys : runo Pohjois-Karjalan kansanopistojuhlassa
tapahtumat
kansanopistot
Joensuu
runot
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Rahaa tarvittiin kuitenkin edelleen toiminnan kehittämiseen. Järjestettiin erilaisia tilaisuuksia ja kansanjuhlia varojen keräämiseksi. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Rahoituksen edistämiseksi päätettiin järjestää suuret laulujuhlat Joensuun Ilosaaressa. Tahvo Könösen idea toteutettiin, ja kansanopistojuhlat pidettiin 22.-23.6.1897. Hän kirjoitti tilaisuuteen juhlarunon nimimerkillä Teppo K., jota nimimerkkiä hän käytti. Tahvo Könönen (1864-1922) toimi Karjalattaren päätoimittajana 1890–1893. Hän erosi tehtävästä linjaerimielisyyksien vuoksi ja oli sitten perustamassa Pohjois-Karjala -lehteä. Könönen palasi Karjalattaren päätoimittajaksi uudelleen 1907 ja jatkoi siinä tehtävässä aina vuoteen 1916 saakka. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähteet: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Wikipedia
Könönen, Tahvo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 82.2
tulvat
kevät
kasarmit
varuskunta-alueet
Suomenkasarmit
Suomen kasarmit
Hämeenlinna
1890-luku
Hämeenlinnan keskustan ja Myllymäen välinen notkelma joutui kevättulvien aikaan veden valtaan, samoin kuin linnan ja kaupungin välinen aluekin. Melojan takana Myllymäen alarinteessä näkyy Suomen 7. Hämeenlinnan tarkka-ampujapataljoonan kasarmeja ja muita rakennuksia, jotka rakennettiin suomalaista sotaväkeä varten 1880-luvulla. Tämän vuoksi varuskunta-alueen nimeksi vakiintuikin Suomenkasarmit. Alueen itälaidassa olevat puurakennukset olivat upseerien asuintaloja. Miehistörakennukset olivat näiden takana laajan suorakaiteenmuotoisen pihan ympärillä. Ennen varuskunta-alueen rakentamista kasarmien paikalla oli puutarhuri Vikmanin ja kaupungin apteekkarien yrttitarhat ja puutarhat.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Kieltenopettajana eversti Kuistio 1940-luvulla
Keitele
opettajat
1940-luku
Paananen, Wellamo
1940-luvulla Keiteleellä toimi keskikoulun kannatusyhdistyksen puuhaama keskikoulu. Kieltenopettajana oli mm. eversti Aug. Kuistio. Kuvassa vasemmalta tri. Veikko Kolehmainen, rva Viola Kuistio, rva Anna Kolehmainen, eversti Kuistio ja perheen poika Reino.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
hiihto
palkinnot
Keiteleen koulujen välisen hiihtokilpailun voitti Sulkavanjärvenkoulu, joka sai haltuunsa Pielaveden-Keiteleen säästöpankin konttorin lahjoittaman Puijon linkkitornin pienoispatsaan. Kuvassa Keiteleen konttorinhoitaja Yrjö Sikström luovuttaa kiertopalkintoa Irma Jääskeläiselle. Koulun opettaja Asko Järvinen seuraa tapahtumaa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 19.2.1965
Kihlajaiskortti : Anna Enwald ja Axel Argillander
kihlaus
kortit
Ilmoitus Anna Enwaldin ja Axel Argillanderin kihlauksesta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Kihlakuntamme metsien säästämismääräyksiä 80 vuotta sitten
Kajaani
Kajaanin kihlakunta
historia
paikallishistoria
1800-luku
määräykset
hakkuut
hakkuukiellot
metsät
Lavonius, Alexander
Kajaani (sanomalehti)
artikkelit (julkaisut)
Vuonna 1852 antoi silloinen Oulun läänin maaherra Kajaanin kihlakunnan metsiä koskevan julistuksen, jonka tarkoitus oli säädellä metsien hakkuuta. Ennen tätä julistusta saivat yksityiset kajaanilaiset metsänomistajat tehdä metsilleen mitä halusivat. Viisaimmat maanomistajat säästivät metsiään, kun taas monien "yksityisten metsät raiskattiin, suoraan sanoen, pilalle". Julistuksessa maaherra A. Lavonius määräsi, että metsänomistajat saivat polttaa tervaa vuosittain sen mukaan, paljonko maksoivat veroa. Artikkeliin liitetyssä julistuksen sanatarkassa kopiossa näkyy suomen kielen muoto erityisesti Oulun läänissä 1800-luvulla. Tutut Oulun murteen piirteet ovat olleet kielessämme jo silloin. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 98/1932. Kirjoittajana Henrik Vilhelm (Wille) Claudelin.
Claudelin, Henrik Vilhelm
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
aikakausiromaanit
naisen asema
Oulu
1840-luku
naiskirjallisuus
Fredrika Pietilän pienoisromaani Kihlatut (1878) kertoo rinnakkain talonpojan tyttären Maijun ja merimiehen tyttären Kaisun elämästä 1840-luvun Oulussa. Pietilä ottaa kantaa moniin naisen asemaan liittyviin epäkohtiin, kuten miehen naittajavaltaan ja oikeuteen päättää perheen taloudesta. Fredrika Pietilä (1837-1888) valmistui opettajaksi Jyväskylän seminaarista 1868. Synnyinkaupunkiinsa Ouluun hän palasi vuonna 1877 ja toimi opettajana Kajaanintullin koulussa kuolemaansa asti.
Pietilä, Fredrika
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirajsto
Salo
Kiikala
kotiseutukuvaukset
Kallio, Väinö
suvut
sukukirjat
sukututkimus
Jaatinen, Pekka
Pekka Jaatinen
Kiikan Kiimajärven, Haapaniemen ja Leikkuun talot
Kiikan Kinnalan Hannula, Pappila ja Suutari
Kiikan Tekkulan Mattila ja Soppa sekä Kiimajärven Soppa
Junnila (suku)
Kesti (suku)
kalastus
lohi
nuottakalastus
kiilanuotta
Kiilanuottaa käytettiin lohenkalastuksessa Petsamossa. Kiilanuotan syvyys oli joko 7.20 tai 9 metriä meripyynnissä, mitat kuitenkin kyynärissä tuohon aikaan. Aidan pituus vaihteli 55-60 metristä yli sadan metrin pituuteen. Kiilanuotan paulat olivat tervattua hamppua ja kohot korkkikaarnaa. Kaksinieluisen kiilanuotan perän pituus oli 12 syltä ja leveys noin 5 metriä ja suuaukkojen koot joko 5.20 tai 4.80 m. Perän apusiipien pituudet olivat n. 5 syltä. Pääkohoina toimivat 120 litran tynnyrit samoin kuin nurkkapoijuina, siiven kohoina 60 litran tynnyrit.
Sergejeff, Kiril
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
kiiltokuvat
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Kiinalaiset jutut. Käsikirjoitus vuodelta 1954
matkakertomukset
kulttuurimatkailu
Kiina
Digitoitu dokumentti sisältää Kiinalaiset jutut -teoksen käsikirjoituksen koneella kirjoitettuna. Kannessa on teksti Kiinalaiset jutut Muistikuvia sekä Otavan leima ja teksti: "Rek. no 5668, Kirjallisuudenlaji: Kaunokirjallista matkakuvausta. Painos 4000, kansi 3-värinen". Etusivulle on punakynällä merkitty "Ilmestyy lokakuussa". Osa tekstistä on liimattuina liuskoille, jotka ovat aiemmin julkaistuista lehtijutuista. Luvun loppu on koneella kirjoitettua Apinakuningas-oopperan selostusta. Myös teoksen luku Ilta on jostakin lehdestä. Digitoidun dokumentin lopussa on 24 pientä kapeata lehteä. Ne ovat kynällä kirjoitettuja muistivihkon sivuja, joissa on lukujen luonnosteluja. Pentti Haanpää osallistui vuonna 1953 suomalaisen kultuurivaltuuskunnan tekemään Kiinan matkaan. Seurue, jonka johtaja oli Sylvi Kekkonen, tutustui sisällissodan ja vallankumouksen jälkeiseen kommunistiseen järjestelmään. Tämän matkan perusteella Haanpää kirjoitti teoksen Kiinalaiset jutut. Laajuus 114 liuskaa. Teoksen luku Vappu on julkaistu nimellä Pekingin vappumarssi ensimmäisen kerran Vapaa sana -lehdessä (24.7.1953), samoin Futselingin monttu (21.7.1953) ja Kalliobuddha (22.7.1953). Kiinalaisessa oopperassa on julkaistu ensimmäisen kerran julkaisussa Pohjanmaan Joulu 1953. Kiinalaiset jutut on julkaistu vuonna 1954 (Otava), sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Muistivihkon sivujen ensimmäisellä liuskalla lukee "Klassillinen ooppera", sen yli merkitty "Kirjoitettu". Vihko tehty itse konekirjoitusmonisteesta nimeltä Fysiologisia faktoja. Haanpää on kirjoittanut tekstiä osin monistetekstin rivien väliin. Näin on kirjoitettu mm. Vappumarssi Pekingissä (14.7.1953). Futselingin monttu on kirjoitettu 1,5 puhtaalle kapealle liuskalle. Ylhäällä kysymys: "Mikä on rostrum?" (julk. huomautus: puhujalava).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijäoikeuksien omistajalta.
Kiinalaiset jutut. Osa käsikirjoituksesta heinäkuu 1953- maaliskuu 1954
1950-luku
Suomi
päiväkirjat
Digitoitu dokumentti sisältää episodeja teoksesta Kiinalaiset jutut. Dokumentti on vihreäkantinen 11,5 cm leveä ruutulehtiö, joka kirjoitettu lyijykynällä. Vihkossa on myös muistiinpanoja, mm. aforismisitaatteja. Ensimmäisen sivun ylälaidassa on kysymys: "Mikä on buffalo? Kiinalaisen riisinviljelijän vetoeläin?" Kiinalaiset jutut kertoo suomalaisen kulttuurivaltuuskunnan kolme kuukautta kestäneestä vierailusta Kiinaan keväällä 1953. Pentti Haanpään lisäksi matkalle osallistuivat muun muassa Sylvi Kekkonen, Kustaa Vilkuna ja Matti Kurjensaari. Aamukävely Laajuus 11 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 28.7.1953 Episodin Aamukävely jälkeen dokumentissa on aforismisitaatteja V. A. Koskenniemen teoksesta Vaeltava viisaus, jonka jälkeen on kirjailijoiden ja muiden aforistikkojen nimet ja elinvuodet. Laajuus 12 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 14.1.1954 Vappuiltana Tienanmeren torilla Laajuus 9 sivua; sen jälkeen muutos, 12 riviä. Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 14.1.1954 Kävelyä (jatkuu) Laajuus viisi sivua Kirjoitusaika 11.3.1954 Otsikoimaton katkelma Pekingin lähtöillasta (teoksessa luku nimellä Iltakävely) Laajuus kuusi sivua, viimeisellä sivulla 11 rivin lisäys Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 23.3.1954 Kaikki jutut ovat ilmestyneet ensimmäisen kerran teoksessa Kiinalaiset jutut (Otava 1954). Sisältyvät teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989).
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Kiinalaiset jutut. Osa käsikirjoituksesta heinäkuu 1953- toukokuu 1954
valtuuskunnat
matkapäiväkirjat
muistiinpanot
Digitoitu dokumentti on kirjoitettu lyijykynällä valkoisesta konekirjoituspaperista itse leikellyille liuskoille, osittain koneella kirjoitetulle matkakirjan käsikirjoitukselle, jopa konekirjoitustekstin rivinväleihin. Teksti on kirjoitettu myös jostakin lihasten ja hermoston toimintaa käsittelevästä kellertävästä monisteesta itse leikellyille liuskoille. Tekstissä on jonkin verran sanan ja korkeintaan virkkeen mittaisia ylipyyhkimisiä ja korjauksia. Liuskat ovat osittain mielivaltaisessa nipussa ja teksti katkelmallista, joten kokonaisuutta on vaikea hahmottaa. Dokumentti sisältää lukuja matkakirjasta Kiinalaiset jutut ja Kiinan matkan päiväkirja (Otava 2001). Tekstit on julkaistu teoksessa Kootut teokset 8 (Otava 1989). Suuri muuri Laajuus 11 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 8.4.1954 Teksti ei sisälly tällaisenaan matkakirjaan. Vappumarssi Pekingissä, julkaistu nimellä Vappu: Ihmisjangtse Laajuudesta ei selkoa Futseling: Monttu Laajuus 10 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 15.7.1953 Taidekoulu ja muinainen runoilija Laajuus 11 sivua Kirjoitusaika 10.4.1954 Silkkimato sisältää kaksi osaa, Lihava kehrääjä ja Kuvakudontaa Laajuus 12 sivua Kirjoitusaika 10.4.1954 Kalliobudda, julkaistu nimellä Kalliobuddha Laajuus 12 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 17.7.1953 Chi Paishi ja harakkapari Laajuus viisi sivua Klassillisesta oopperasta Laajuus yhdeksän sivua Lu Hsyn sisältää kolme osaa Elämästä, Ah Q ja Pekingiläinen talo Laajuus 12 + 17 + 6 sivua Kirjoitusaika 4.-6.5.1954
Kiinalaiset jutut. Osa käsikirjoituksesta maaliskuu 1954
Peking
Digitoitu dokumentti sisältää kolme käsinkirjoitettua lukua teokseen Kiinalaiset jutut sekä joitakin muistiinpanoja. Kiinalaiset jutut on kuvaus uudesta Kiinasta kommunistisen puolueen johdolla. Suomalainen kulttuurivaltuuskunta teki kolme kuukautta kestäneen Kiinan vierailun keväällä 1953. Vanha Peking Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 28.3.1954 Silkkimato Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 27.3.1954 Muistomerkkejä Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 30.3.1954 Aiheita ja otsakkeita, muistiinpanoja ja tarkistettavia faktoja. Laajuus kaksi sivua Luvut Vanhaa Pekingiä, Silkkimato ja Muistomerkkejä ovat ilmestyneet teoksessa Kiinalaiset jutut (Otava 1954), ne sisältyvät teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989).
Kiinalaiset jutut. Osa käsikirjoituksesta touko-heinäkuu 1954
matkakirja
reportaasi
kommunismi
vallankumous
Digitoitu dokumentti on kirjoitettu Arvi Karisto Oy:n taskulehtiölle (AaKoy 112). Tekstissä on jonkin verran sanan, korkeintaan virkkeen mittaisia ylipyyhkimisiä ja korjauksia ja muutamia lisäyksiä. Dokumentti sisältää lukuja matkakirjasta Kiinalaiset jutut (Otava 1954), joka sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Lu Hsun (jatko). Alkaa kesken virkkeen "kiinalaiseksi, silloin kun se valvoi täällä kaupan vapautta, kukisteli kapinoita ja isännöi." Laajuus 10 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 7.5.1954 "Kenelle kellot soivat?". Otsikkoon viittaava John Donnen aforismin sitaatti on kirjoitettu lehtiön viimeiselle sivulle ylösalaisin. Laajuus 25 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 13.5.1954 Tekstissä ei ole otsikkoa, myöhemmin nimeksi on annettu Uutta säätyä. Lisätty keskelle virkettä "Kantohihnat juoksivat kuitenkin herkeämättä / ja kantajain laulu hymisi matalana ja pitkäveteisenä. Liikettä ja laulua - eikö se ole elämää? / Mitättömän vähäiseltä näytti multamäärä hartioilla keikkuvissa koreissa jne." Laajuus 13 riviä Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 27.5.1954 Junassa, myöhemmin nimeksi vaihdettu Juna kulkee. Laajuus 9 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 21.6.1954 Otsikoimaton katkelma, joka myöhemmin saanut nimekseen Lippu. Laajuus 2 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 22.6.1954 Otsikoimaton katkelma, joka myöhemmin saanut nimekseen Hiljaisia teitä. Laajuus 3 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 22.6.1954 Otsikoimaton katkelma, joka myöhemmin saanut nimekseen Uittojätkiä ja teetä. Laajuus 4 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 25.6.1954 Otsikoimaton katkelma, joka myöhemmin saanut nimekseen Eteläisintä. Laajuus 2 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 25.6.1954 Otsikoimaton katkelma, joka myöhemmin saanut nimekseen Sammakot ja vuori. Laajuus 5 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 25.6.1954 Otsikoimaton katkelma, joka myöhemmin saanut nimekseen Viljaa ja sen korjuuta, Matkanpää. Laajuus 3 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 25.6.1954 Otsikoimaton katkelma, joka myöhemmin saanut nimekseen Lastentarha. Katkelmassa on hiukan ylipyyhintöjä. Laajuus 14 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 27.6.1954 Kirja Laajuus 11 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 2.7.1954
Kiinalaiset jutut. Osa käsikirjoituksesta vuosilta 1953-1954 Nuotta. Sodan siunaus. Käsikirjoitukset vuosilta 1953-1954
novellit
Digitoitu dokumentti on keskikokoinen kellanruskeakantinen lehtiö merkkiä PK n:o 27, joka sisältää osan Kiinan matkan matkakertomuksesta ja kaksi novellikäsikirjoitusta. Teksti on kirjoitettu kosmoskynällä. Kannen kääntöpuolella allekkain numeroita, rahalaskelmia, vasemman otsikkona T, oikean V (tulot, velat), edellistä yht. 5475, oikealla 3225 (markkaa). Kiinalaiset jutut kertoo suomalaisen kulttuurivaltuuskunnan kolmikuukautisesta Kiinan vierailusta keväällä 1953. Dokumentissa on kolme lukua tulevasta teoksesta: Kiinalaisesta oopperasta, Talonpoika ja Kävelyä. Yhdeksännen sivun lopussa on Haanpään tulkin ja päällystakin, Kou Chuen -neitosen maineikas lisänimi opastettavalleen: -Hyvä, Mr. Kampei... Johtuu kiinankielisestä ryyppykehotuksesta (vrt. Suomessa Pohjanmaan kautta). Kiinalaisten isäntien nostaessa Kampein Haanpää ainoana delegaatiosta otti sen kirjaimellisesti ja johdonmukaisesti aina, jopa niin että Matti Kurjensaaren mukaan Pekingissä isännät turhaan yrittivät juottaa hänet pöydän alle. Seuraavalla sivulla sivun verran Kurjensaarelta saatuja tietoja mm. Kiinan terveysliikkeen saavutuksista, esim. tapettu viisi miljoonaa kärpästä, 130 miljoonaa rottaa, 39 miljardia moskiittoa. Sen jälkeen päiväysluettelo: "Kävelyä" 26.V Kantoni; "Silkkimatokoulu" 18.V.; "Sotaherra" ja "Onnellinen vesi" 20. V. [V: toukokuu]. Kiinalaisesta oopperasta Laajuus yhdeksän sivua Kirjoitusaika 28.9.1953 Talonpoika Laajuus 36 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 6.3., 28.4., 10.5., 26.5., 29.5., 31.5. ja 4.6.1954 Kävelyä Laajuus yhdeksän ja kahdeksan sivua, viimeisellä sivulla vain neljä riviä; ei päiväystä, pitkin matkaa muutamien rivien ylipyyhkimistä. Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 9.3.1954 Kiinalaiset jutut on ilmestynyt vuonna 1954 (Otava), sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Novelli Nuotta kertoo nuoresta Iisakista ja hänen veljestään, jotka joutuvat isänsä pakottamina yökaudet soutamaan ja vetämään nuottaa järvellä. Vartuttuaan Iisakki lähtee maailmalle, eikä halua enää palata. Tarina käsittelee lapsityövoiman väärinkäyttöä. Koska Haanpää kirjoitti samana vuonna Iisakki Vähäpuheisen, tätä novellia voi pitää Iisakin lapsuuden kuvauksena. Laajuus kuusi sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 2.12.1953 Nuotta on julkaistu ensimmäisen kerran kanadansuomalaisessa kirjallisessa viikkolehdessä Liekki (Ontario 3.4.1954). Sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989). Novelli Sodan siunaus kertoo Artturi Paksupohjasta, joka ajelee ympäri maaseutua ostellen metsää ja kokonaisia tiloja pannakseen ne nurin. Paksupohja yrittää hyötyä Korean sodan aiheuttamasta noususuhdanteesta, erityisesti puutavaran kysynnän kasvusta. Paksupohja ajaa humalassa autonsa romuksi junan kylkeen, mutta selviää itse lähes naarmuitta. Novelli on luku romaaniluonnoksesta Puut. Laajuus neljätoista sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 18.1.1954 Sodan siunaus sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989).
kiinalaiset
Aasia
uskonto
kansantavat
avioliitto
naiset
vanhemmat
kunnioitus
ulkomaankauppa
Turun kaupunginkirjasto
henkilöt
kirjailijat
presidentit
puolisot
Kekkonen, Sylvi
Pentti Haanpää ja Sylvi Kekkonen salonkivaunussa. Kuva on Kiinan matkalta vuonna 1953.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Kiinan muurilla. Käsikirjoitus helmikuu 1955 Puut. Käsikirjoitus heinäkuu 1955
romaanit
metsätyö
talous
korkeasuhdanne
Digitoitu dokumentti on punakellerväkantinen ruudullinen muistilehtiö, joka on kirjoitettu lyijykynällä täyteen takakannen kääntölehteä myöten. Takakanteen on kirjoitettu "Pentti Haanpää, Piippola (kautta Aili Haanpää)". Lehtiö sisältää kuvauksia Kiinan matkalta sekä käsikirjoituskatkelman romaaniluonnoksesta Puut. Lisäksi on digitoitu lehtileike. Kiinan muurilla kertoo suomalaisen kulttuurivaltuuskunnan kolmikuukautisesta Kiinan vierailusta keväällä 1953. Vaikka Kiinalaiset jutut oli julkaistu vuonna 1954, Haanpää kirjoitti ilmeisesti Suomi-Kiina-Seuran sihteerin Aune Laurikaisen tilauksesta jutun julkaistavaksi seuran lehdessä. Laurikainen oli Haanpään rakastettu, johon hän oli tutustunut Kiinan matkalla. Juttu jäi seuran arkistoon ja se julkaistiin vasta vuoden 2013 alussa. Kirjoitus kuvaa suomalaisdelegaation käyntiä Kiinan muurilla. Laajuus yhdeksän sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 13.-14.2.1955. Ilmestynyt ensimmäisen kerran julkaisussa Kiina sanoin ja kuvin (4/2012), sisältyy valikoimaan Eräs avioliitto ja muita kadonneita juttuja (Into 2014). Käsikirjoituskatkelma romaaniluonnoksesta Puut on kirjoitettu vihkoon ilman lukuja, lukujen otsikot on sijoitettu myöhemmin. Romaani jäi kesken kirjailijan kuoleman takia. Puut kertoo talonsa menettäneen miehen, Aatu Tervassavun elämästä, metsätyön raskaudesta ja Korean sodan aiheuttamasta korkeasuhdanteesta joka vilkastutti metsäkauppoja. Laajuus 33 digitoitua sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 28.7.1955 Romaanikatkelma Puut sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava, 1989). Digitoidussa kuoressa olevat tiedot ovat osittain virheellisiä. Dokumentin lopussa on muistivihkon välissä ollut lehtileike, jossa Ilmari Turja kannattaa Yrjö Kivimiehen ehdotusta Haanpään nimittämisestä Suomen Akatemian jäseneksi Toivo Pekkasen jälkeen. Leike on Uudesta Kuvalehdestä, ilman päiväystä. Sivuun merkitty lyijykynällä "Tämä paperi oli tässä välissä, AH [Aili Haanpää] 18.10.1955".
Aineiston julkaisemiseen on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
matkat
Hanghow, Kiina
Kiinassa vanhalla kalalammella Hanghowssa 20.5.1953.
Kiinassa vuonna 1953. Kulttuurivaltuuskunta isäntineen.
Kiinassa vuonna 1953. Valtuuskunta ryhmäkuvassa.
Kiinassa vuonna 1953. Matkaseurueessa olivat mukana mm. Pentti Haanpää ja Sylvi Kekkonen.
Kiinassa vuonna 1953. Kuvassa mm. Pentti Haanpää ja Sylvi Kekkonen.
Kiinteän asutuksen alku Aurajoen laaksossa
Varsinais-Suomi
Turku
Aurajokilaakso
Aurajoki
esihistoria
arkeologia
asutushistoria
Turun Historiallisen yhdistyksen julkaisuja III.
Tallgren, A.M.
Kiinteitä muinaisjäännöksiä Ulvilan kihlakunnassa
Ulvila
paikallishistoriat
muinaisjäännökset
muinaisesineet
Rauma
Pori
Killinen, Kustaa
Helsingfors : Finska Litteratur-sällskapets tryckeri
Edlund
Kuvat digitoitu Biodiversity Heritage Libray:ssä. - Image from the Biodiversity Heritage Library. Digitized by Harvard University, Museum of Comparative Zoology, Ernst Mayr Library. | www.biodiversitylibrary.org
lapset
1970-luku
Keiteleen Lions Clubin jäsenet ovat pystyttäneet kiipeilytelineen lasten leikkikentälle Muksulan läheisyyteen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.6.1974.