Varsinais-Suomi
Somero
maatilat
1950-luku
Kiirun tilan päärakennus Someron Joensuussa 1950. Hirsirunkoinen talo on rakennettu vuonna 1880. Kiirun porvariskartano on merkitty seutukaavaan suojelukohteeksi. ”Someron ensimmäinen Säästöpankki sai toimitilansa Kiirun talosta, jossa sillä oli konttori vuosina 1880-1883. Myös ensimmäisen Someron osuuskaupan tavaramyymälä aloitti toimintansa talosta vuokratussa huoneistossa vuonna 1916. Huoneistossa oli tätä ennen pitänyt kappaliikettä I. Afanasijeff.” (Kaarin Lehtonen: Someron ja Somerniemen kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta. Turku : Turun maakuntamuseo : Varsinais-Suomen seutukaavaliitto, 1990). Someron yhteiskoulun rehtori Joel Vilkki hankki Kiirun tilan omistukseensa keväällä 1932.
historiikit
liikuntaseurat
urheilu
voimistelu
työläisurheilu
historiker
idrott
gymnastik
arbetaridrott
gymnastik- och idrottsföreningar
1904
1924
Vaasa
Vasa
1900-luku
1900-talet
"Kiiston" 20-vuotiskertomus 1904-1924 Lukijalle 20-vuotiaalle, K. V. Urheilu ja työväen luokkataistelu, J. Kemppainen Historiikkia V. ja U-seura "Kiiston" toiminnasta ajalta 1904-1924 V. ja U-seura Kiiston Naisosaston 20-vuotistoiminnasta, L. K. Katsaus Ukko-osaston toimintaan, J. A. M. Voimistelu, Ville Härö, Voimistelija Nuortenjaoston toiminnasta, H. A: Hiihdosta, H. A. Pikapiirtoja jalkapalloilusta, M. S. Nyrkkeilyn alalta, A. P. Merkintöjä yleisurheilun kehityksestä, Ville Härö Paini historiikkia 20-vuotisjuhlan ohjelma
V. ja U.Seura "Kiisto" r.y., Vaasa
Vaasa, O.-Y. Kirjapaino A.-B.
fin
Kiitos Kustaa = Tack Gustav : Helsinki = Helsingfors 1550-1975
julisteet affischer käyttögrafiikka bruksgrafik 1970-luku 1970-talet
Helsingin kaupunginkirjasto
Kiitu- mestaripuuseppä kolmannessa polvessa
Liimatainen, Päivi
Keuruun kaupunginkirjasto
Nousiainen
1970-luku
rakennukset
kylät
"Talo oli Killaisten Mäkisen alkujaan, ja Laihon Oiva ja Laihon Arvo asuivat siellä 1960-luvun puolen välin paikkeille. Myöhemmin talo oli Juhani Pitulan omistuksessa." - kertoi kuvaaja.
Laiho, Taisto
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Raisio
1980-luku
patsaat
Raision ensimmäinen julkinen muistomerkki Harry Kivijärven tekemä Kirkonrakentajat-patsas paljastettiin 11.6.1983. Kirkonrakentajien Killin ja Nallin voidaan katsoa symbolisoivan laajemminkin Raisiota rakentaneita sukupolvia.
Lehtonen, Kalevi
Raision kirjasto
kerrostalot
Killin- ja Nallinpuiston kerrostalot valmistuivat vuosina 1963-64.
Keitele
valokuvat
lahjoitukset
Paananen, Wellamo
Urheilulautakunta sai kilpailunumeroita Keiteleen Osuuspankilta. Oikealla luovuttajat Esko Ikäläinen ja Risto Hämäläinen ja vasemmalla vastaanottajina Raimo Raatikainen ja Pentti Nykänen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.11.1976.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Vainiola, Eino-Erkki
Heinonen, Tapani
Kimingin Rautaruukin perustamisesta 150 vuotta
Riihinen, Olavi
Kiminginkylän ensimmäinen kauppias Augusti Lahti
kinkerit
Huittinen
Kuusenoja, Hanna
Savijoki, Laina
Aalto, Hilkka
Hakala, Maija
Rintala, Toivo
Päiväläinen, Eila
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1999
Peltomäki, Leila
seurakunnat
Lehtisaari, Eino
1960-luku
Kinkerit Hemmingin Paavolassa. Kirsti Paanasen sylissä Rauni(?) Paananen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.3.1965.
Kinkerit Pohjois-Keiteleen Kennäällä 1966. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 25.2.1966.
Kinkerit Hemmingin Paavolassa. Vasemmalta Aarne Saastamoinen talon isäntä, emäntä Hanna Saastamoinen, Anni Heimonen ja kirkkoherra Niilo Hintikka. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.2.1965.
Kino 123 : Itäkeskuksen oma kino : nyt leffat lähellä
elokuvateatterit esitteet 1990-luku
Rainio, Jussi
Hälli, Iiris
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Kirjahyllyä jäljittelevä, englantilainen keksirasia läkkipellistä. Sisällä mm. tietokoneen irrallisia kirjainnäppäimiä. Lisäksi lasten harjoituskirjaimia, joista muodostuu sana "kirja". Uniikkiteos.
Hakala, Marja
Kirja-arvostelu Mme de Staelin teoksesta
Kirjallisuus, tarkastettuna suhteessaan Yhteiskunnallisiin asetuksiin
kirja-arvostelut
käsikirjoitukset
Anne Louise Germaine de Stael
Minna Canthin kirjoittama kirja-arvostelu Mme de Staelin teoksesta "Kirjallisuus, tarkastettuna suhteessaan Yhteiskunnallisiin asetuksiin". Osa sivuista on numeroitu, 1-3, 5.
Minna Canth
myymälät
”Pirtola”, Kirja-Käsityö. Vuosiluku ei tiedossa.
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu taiteilijan veistämästä kirjahyllystä sekä viidestä kirjasta. Kirjat ovat: "Duras", lasilaatikon sisällä riisinjyviä ; "Simenon", lasilaatikon sisällä piipputupakkaa ; "Bukowski", rommia taskumatissa ; "Genet", yhteenliimattuja lasilevyjä, joiden sisällä ruusun terälehtiä ; "Bellow", kiilamainen puukappale, jossa yhdeksän naulaa. Uniikkikappale, taiteilijan signeeraus V.V.I.
Valpola, Vaula
Teos on taiteilijakirja. Paperitaitos. "Moninkertaiset, paksuiksi muodostuneet taitokset ovat muuttaneet litteän - lähes kaksiulotteisenomaisen - kirjaesineen selkeästi kolmiulotteiseksi esineeksi. Uutena geometrisena esineenä se haastaa näkemään lähtökohtansa tavallisen kirjan myös kirjaesineenä. Selkärakenteensa puolesta se kuuluu vähemmäntunnettujen ympyräselkäisten kirjojen jatkumoon". (Niklas Bengtsson). Uniikkiteos.
Bengtsson, Niklas
Kirjailija Eero Tuomaala : Nyt on tullut aika kirjoittaa juuri siitä mistä itse haluan
Tuomi-Nikula, Jorma
Kirjailija Marja Salmela : Laukaan suuri tytär
Tynkkynen, Vilho
Kirjailija Pentti Haanpää ja toimittaja Pentti Haanpää Oulussa 1938
henkilöt
kirjailijat
toimittajat
Haanpää, Pentti
Oulu
Kirjailija Pentti Haanpää ja toimittaja Pentti Haanpää Oulussa 1938.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
kirjakaupat
historia
Laukaa
Stenroos, Sirkka-Liisa
Kirjakauppiaana viisikymmentä vuotta : H. A. Winterin kirjakauppa 50 vuotias 1888-1938
Uusikaupunki
Winter, Toivo
H. A. Winterin kirjakauppa
Teos on taiteilijakirja. Teos on kirjansivuista leikatuista, noin 4 mm kapeista paperinauhoista keritty ja liimaamalla kovetettu pallo, jossa on 28 cm pitkä häntä. Uniikkiteos.
Mäkiö, Erkki
Joensuu
käsityöt
kirjanmerkit
Hällström, Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kirjanmerkki on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Ei ole täyttä varmuutta, onko se Emilian itse valmistama. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa NNKY:n paikallisyhdistyksessä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kirjanmerkki on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Ei ole täyttä varmuutta, onko se Emilian itsensä valmistama. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa NNKY:n paikallisyhdistyksessä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Jns:n seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kirjanmerkki on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Ei ole täyttä varmuutta, onko se Emilian itse valmistama. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät kaupungissa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kirjanmerkki on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Ei ole täyttä varmuutta, onko se Emilian itse valmistama. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin (1919—1905) neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä Joensuussa. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi Joensuun valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Joensuun NNKY:ssä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä. Emilia oli myös vahvasti mukana Nuorisokirjasto-seuran toiminnassa. Emilian nimi löytyy arvatenkin Emilian itsensä kirjoittamana useista maakuntakirjaston kokoelmiin päätyneistä kirjoista. Oheinen kortti on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Käsiala on huomattavan pientä ja siistiä.
kurssit
1920-luku
seurantalot
Maamiesseurojen yhteinen maatalousneuvoja Albin Väänänen pitämässä kirjanpitokurssia 1920-luvun vaihteessa Seurojentalolla. Vas. Kalle Saastamoinen, kaksi tuntematonta, Emil Ikäläinen, Urho Keränen, Heikki Pulkkinen kahden nimettömän joukossa, Anni Heimonen ja Emil Keränen, edelleen Veikko Jauhiainen, Kaarlo Saastamoinen, Nestor Jauhiainen, Taavetti Jauhiainen, Heikki Lappalainen ja Erkki Saastamoinen. Kuva Yrjö Jauhianen.
2000-luku
Kirjapiiriläiset Harjulla maaliskuussa 2000. Kuvaaja ei tiedossa.
tuvat
1990-luku
Kirjapiiriläisiä Mattilan tuvassa heinäkuussa 1999. Kuvaaja ei tiedossa.
Kirjapiiriläisiä kadonnutta historiaa –ei vaan tikkaa etsimässä heinäkuussa 1999. Kuvaaja ei tiedossa.
Teos on taiteilijakirja. Teoksen pohjana on antikvariaatista ostettu vanha kirja, johon on yhdistetty valokuva syanotypiamenetelmällä. Kuva miesten sinisestä kauluspaidasta on valotettu ohuelle japaninpaperille ja se on taiteltu ja kiinnitetty nuppineuloilla kirjan aukeamalle. Teos kiinnitetty vanerilevylle, jossa koukku seinälle ripustusta varten. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Takala, Michele
Iisalmi
kirjastot
lukeminen
kirjastonhoitajat
muistelu
kirjat
Kettunen, Maija Liisa
Maija Liisa Kettunen kertoo muistojaan lukemisesta, kirjoista ja Iisalmen kaupunginkirjastosta 1950-luvulta.
Iisalmen kaupunginkirjasto
kansakoulut
Huittinen -- Lauttakylä
Huittisten kotiseutuyhdistyksen kuvakokoelman kuva nro 406
Posio, Mauri
kirjastoautot
Sonkajärven kunnankirjasto
Kirjastoauto Turun Pikisaaressa n. 1960-luvulla
Turku
Turun kaupunginkirjasto
ilmoitukset
mainokset
Porvoolaisessa sanomalehti Uusimaassa julkaistu mainos Pukkilan lainakirjaston hyväksi toimeenpantavista iltamista. Ilmoituksen julkaisuajankohta ei ole tiedossa. Pukkilan kunnallisen lainakirjaston perustamisen takana oli ensimmäiseksi kiertokoulunopettajaksi Pukkilaan vuonna 1871 valittu Johan Packlén. Packlén sai valtuutuksen hankkia kiertokoulun tarpeisiin kirjakokoelman, jota voidaan pitää sekä Pukkilan kunnallisen kirjaston että varsinkin kyläkirjastojen alkulähteenä. Pukkilassa oli jonkinlainen lainakirjakokoelma jo ennen kirjaston varsinaista perustamista. Siitä kertoo lainakirjaston johtokunnan vuonna 1893 pitämän kokouksen maininta "tarkastettiin ja järjestettiin kirjastossa ennestään löytyvät kelpokuntoiset kirjat". Kirjakokoelman säilytyspaikasta ei ole tietoa. Pukkilan yleinen lainakirjasto perustettiin Johan Packlénin aloitteesta. Hän toimi kuntakokouksen (nyk. kunnanvaltuusto) puheenjohtajana vuosina 1885-1892. Kirjastoa hallinnoi johtokunta, joka sai alkuvuonna 1892 tehtäväkseen varojen keräämisen lainakirjojen hankintaan. Myös kyliin, Savijoelle, Torppiin ja Kanteleelle perustettiin omat piiri- ja kyläkirjastot.
Pukkilan kunnankirjasto