Varsinais-Suomi
Somero
taajamat
risteykset
meijerit
1920-luku
kylät
Edessä oikealla Ylenin Eevan mökki, siitä oikealle työväentalo ja kelloseppä Hugo Järvisen talo. Sitten rakenteilla oleva Purolinna ja Someron osuusmeijerin rakennukset. Taustalla näkyy Ruunalan rakennuksia. Tien vasemmalla puolella Raadelma, nahkuri Laineen talo ja Someron osuuskauppa. Raadelman takana näkyy Pikku-Pappilan ulkorakennuksia. Kuvan lahjoittaja: Kyllikki Kujanpää.
Suur-Huittisten historia III,2 : Väestö, matrikkelit ja tilastot
Huittinen
paikallishistoriat
historia
matrikkelit
Kauvatsa
Keikyä
Viikki, Raimo
Huittisten kaupunki
1950-luku
osuusliike
osuuskassat
osuusliikkeet
huoltamot
Nousiaisten ja lähikuntien kirkkoympäristöjen kasveja
Nousiainen
Askainen
Lemu
Masku
Vahto
Velkua
kasvillisuus
kasvit
kirkkorakennukset
ympäristö
Sainio, Jukka
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
rakennukset
1920-luvulla pystytetty asuin- ja liikerakennus tunnetaan myös Valtaharjun talona siinä sijainneen liiketilan mukaan.
maatilat
Kiirun tilan päärakennus Someron Joensuussa 1950. Hirsirunkoinen talo on rakennettu vuonna 1880. Kiirun porvariskartano on merkitty seutukaavaan suojelukohteeksi. ”Someron ensimmäinen Säästöpankki sai toimitilansa Kiirun talosta, jossa sillä oli konttori vuosina 1880-1883. Myös ensimmäisen Someron osuuskaupan tavaramyymälä aloitti toimintansa talosta vuokratussa huoneistossa vuonna 1916. Huoneistossa oli tätä ennen pitänyt kappaliikettä I. Afanasijeff.” (Kaarin Lehtonen: Someron ja Somerniemen kulttuurimaisema ja vanha rakennuskanta. Turku : Turun maakuntamuseo : Varsinais-Suomen seutukaavaliitto, 1990). Someron yhteiskoulun rehtori Joel Vilkki hankki Kiirun tilan omistukseensa keväällä 1932.
1980-luku
yritykset
maisema
sillat
Tiihonen, Paavo
Tekijä mainitava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Suur-Huittisten historia IV : Pitäjäyhteisö lääkitsee haavansa 1918-1939
Kokemäki
Äetsä
Vampula
Suur-Huittisten historian neljäs osa alkaa vuoden 1918 tapahtumista. Alue kuului muun Etelä-Suomen tavoin ns. Punaiseen-Suomeen. Vasemmisto oli ollut eduskuntavaaleissa yleisesti porvarillisia vahvempi. Rintamalinjat olivat jyrkät barrikadin kummallakin puolella. Väkivaltaan vastattiin koston vallalla. Tapahtumien ahdistavat muistot painoivat mieliä vuosikymmeniä.
Huittisten kaupunki et al.
Tämän julkaisun yhteydessä on pyritty hankkimaan tarvittavat luvat kaikilta oikeudenhaltijoilta. Kaikissa tapauksissa se ei kuitenkaan ole ollut mahdollista. Jos joku katsoo oikeuttaan loukatun, pyydämme ottamaan yhteyttä julkaisijaan asian selvittämistä varten.
seurakunnat
seurakuntatalot
2010-luku
alakoulu
julkisivut
sisätilat
Valpperin koulun tarkoituksenmukaiset ja toimivat tilat otettiin käyttöön elokuussa 2015. Julkisivukuvien lisäksi kuvia sisätiloista, kun kalusteet olivat saapuneet heinäkuussa 2015 sekä koulun avajaisjuhlapäivänä 12.10.2015, jolloin myös Tammi istutettiin koulun päätyyn.
Kaunonen, Paula
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Suur-Huittisten historia V : Vanha hallintopitäjä hajoaa
Suur-Huittisten historian viides osa johdattaa lukijan kotirintaman vaikeuksiin. Kaikkea säännösteltiin, kansanhuolto valvoi ja sotajoukot kaipasivat huolenpitoa. Siirtoväki tuli kahdesti. Se muonitettiin ja majoitettiin. Siirtoväki jarintamamiehet asutettiin. Maata muokattiin aluksi käden ja hevosen voimin, pian traktoreiden ja muiden koneiden sekä väkilannan avulla. Suur-Huittisten seutu säilytti maahan rakentuneen elinvoimansa.
Huittisten kunta et al.
Suur-Huittisten historia II : Punkalaitumen eroamisesta kunnallisen itsehallinnon alkuun
Turku
kirjakaupat
luettelot
1900-luku
kirjallisuus
Täsää luettelossa mainitut kirjat saadaan Frenckellin kirjakaupasta W:m Mustelin Turussa.
Kustannusosakeyhtiö Otava
Erhållas genom Frenckellska bokhandeln, Åbo
Albert Bonnier
Frenckellska Bokhandelns Julkatalog 1903
Frenckellska Tryckeri A.-B.
Kannessa leima: Frenckellska Bokhandeln Åbo
Frenckellska Tryckeri-Aktiebolag
kustantajat
1910-luku
Kannessa leima: Frenckellska Bokhanden Åbo. Luettelossa sekä suomen- että ruotsinkielisiä kirjoja.
Akateeminen kirjakauppa
Ulvila
Kullaa
Porin maalaiskunta
Virkkala, Kalevi
Kopisto, Aarne
Lehtinen, Erkki
Porin mlk., Ulvila, Kullaa, Nakkila
Satavuotinen kaari : Raision Kuula 1909-2009
Raisio
järjestöhistoriikit
urheiluseurat
Koivisto, Altti
Raision kuula
Tuominen, Okko
Koti Raisiossa, juuret Karjalassa : Raision Karjalaseura ry. 1959-2009
karjalaiset
siirtolaiset
siirtoväki
Raision Karjalaseura
Kotisatama Raisiossa : Raision Veneseura ry 1970-2010
veneily
veneseurat
Raision veneseura
Harjavalta
Joki ja sen väki on ensimmäinen kattava Kokemäen ja Harjavallan historiasta julkaistu teos. Se esittelee ihmisiä, ilmiöitä, tapahtumia, elämää ja kohtaloita hylkeiden ajasta kahden itsenäisen kunnan syntymiseen 1870. Teoksen ytimessä on Kokemäellä ja Harjavallassa eläneiden ihmisten suhde ympäröivään maailmaan ja jokapäiväisen elämän mahdollisuuksiin. Monipuolisesti kuvitettu teksti perustuu vankkaan tutkimukseen ja se on tarkoitettu jokaiselle Kokemäen ja Harjavallan historiasta kiinnostuneelle. Teos avaa tuoreita näkökulmia myös koko eteläisen Suomen ja Itämeren alueen historiaan.
Salminen, Tapio
Kokemäen ja Harjavallan kaupungit ja seurakunnat
Maatalouspitäjästä teollisuuskaupungiksi
Maatalouspitäjästä teollisuuskaupungiksi on Harjavallan itsenäistä aikaa käsittelevä historiateos. Se tarjoaa lukijalle monipuolista tietoa Harjavallan paikoin poikkeuksellisistakin kehitysvaiheista suomalaisen yhteiskunnan osana. Teos alkaa Harjavallan irtautumisesta Kokemäestä 1860-luvulta ja ulottuu aina uuden vuosituhannen kuntaliitoshahmotelmiin saakka. Harjavallasta tuli itsenäinen kunta vuonna 1870, kauppala vuonna 1968 ja kaupunki vuonna 1977. Lähes 150-vuotisella ajanjaksolla Harjavalta on läpikäynyt suuren muutosprosessin. Pienestä maatalouspitäjästä on kehittynyt merkittävä satakuntalainen teollisuus-, koulutus- ja kulttuurikaupunki sekä tärkeä alueellinen työllistäjä.
Vartiainen, Vesa
Harjavallan kaupunki ja Harjavallan seurakunta
"Ottelun jälkeen" Juhani Vikainen ja Kalevi Soini
Vehmaa
Rautila
miekkailu
lossit
Vehmassalmen ensimmäisen kapulalossin Rautilan puoleinen päätelaituri. Taustalla rovasti Bergrothin kesähuvila, myöhemmin Emil Seppälän rakennus.
lentokoneet
lentonäytökset
Lentonäytös ja yleisölennätys Nuhjalan niemessä 1935. Kone: Pilvetär
Vehmassalmi
1940-luku
potkukelkkailu
Martti Nikula kelkkailemassa Vehmassalmen jäällä sodan jälkeen.
hevosajoneuvot
Sota-ajan taksiajuri Henrik Terhelä Rautilan Takalasta. Kuva otettu Vinkkilässä.
höyrylaivat
Höyrylaiva Ahti Vehmaan Rautilassa 1900-luvun alussa
rautatiet
rautatieasemat
Iisalmi
valokuvat
Näkymä Paloisvirran ylittävältä vanhalta rautatiesillalta aseman suuntaan. Kuva on postikortista, joka on päivätty 19.10.1919.
Iisalmen kaupunginkirjasto
myymälät
Edvard Aaltonen, Vehmaan osuuskaupan toiminnanjohtaja
Edvard Aaltonen, Vehmaan osuuskaupan toiminnanjohtaja. Toisessa kuvassa vanhempana vaimonsa vieressä.
pikkulotat
rakennustyöt
Silta vihittiin käyttöön 1952. Työmaan vastaavana toimi rakennusmestari Väinö Alapiessa.
Vastaava työnjohtaja Edvard Aaltonen oikealla, keskellä myyjä Kerttu Fingerroos.
Vehmaan osuuskauppa, Rautilan myymälä ja varasto
Kuvassa myymälän hoitaja Nestor Aaltonen. Oikealla osuuskaupan kirjanpitäjä Hilda Koskinen.
1930-luku
palokunnat
sahalaitokset
moottoripyörät
Rautilan Impilän talon poika Allan Impilä moottoripyörineen. Pyörä on kiilahihnavetoinen. Toisessa kuvassa Impilän talo.
Vehmaan Rautilan apteekki ja sen henkilökuntaa
apteekit
Vinkkilä
Lokalahti
Vehmaan osuuskaupan henkilökuntaa Lokalahden myymälän luona. Auton edessä toimitusjohtaja Edvard Aaltonen. Auto toimi häkäkaasulla.
apteekkarit
Vehmaan Rautilan apteekin esimmäinen apteekkari