Köyliö
paikallishistoria
Satakunta
Viktor Salminen
Kyöliön kunta
paikallishistoriat
Kirja esittelee Köyliön vanhoja taloja kuvineen
Männistö, Sami
Porin kaupunginkirjasto
Ojala, Jaakko
Kriget : vad tänker tystlåten finländare om kriget? : Kom och titta!
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Numeroitu painos (78/1000).
Ollikainen, Jouko
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Strömberg, Sigge
Kirjastot.fi
Teos on taiteilijakirja. "Kristalli on taiteilijakirja väkivallasta, jossa nykyaika ja 1700-luku käyvät vuoropuhelua. Se koostuu kymmenestä montaasista ja Anders Chydeniuksen saarnasta vuodelta 1786". Alkuperäiset montaasit ovat olleet esillä Zet-taidetapahtumassa Oulussa kesällä 1991.
Sarje, Kimmo
Chydenius, Anders
Kristillinen ja terweellinen lasten kaswattaminen. Edellinen osa: Lasten terweinä pitäminen
lasten kehitys
kasvatusoppaat
lapset
lastenhoito
terveys
vauvat
syöminen
uni
liikkuminen
hampaat
hyveet
kristinusko
opetus
Roos, Samuel
Turun kaupunginkirjasto
Kristillinen ja terweellinen lasten kaswattaminen. Toinen osa: Lasten kiwut, niiden syyt ja holhous
lastentaudit
taudit
lääkekasvit
sairaanhoito
ihotaudit
syntymä
Kristillinen päiwäkirja. Ilmoittawa kristin uskokunnan historiasta tietoja pyhistä martyyreistä ja muista ihmisistä, joitten nimet ovat vuosittain almanakassa. Niin myöskin vähäinen tutkinto sielun huvituksesta
kalenterit
kirkkovuosi
pyhimykset
Raamatun henkilöt
nimipäivät
etunimet
elämäntaito
levottomuus
synti
mielenrauha
Kristillisten ylioppilaiden kokous Iisalmessa 3.8.1934
Iisalmi
valokuvat
1930-luku
ylioppilaat
kokoukset
Iisalmen kaupunginkirjasto
Kritik öfver Lånbokstäfverna uti Finska Språket
kansanvalistus
suomen kieli
kirjaimet
kirjailijat
Hattula
Hämeenlinna
Vuonna 1816 Jaakko Juteini toimitti painosta kaksi suorasanaista kirjoitelmaa ruotsin kielellä: Anmärkningar uti Finska Skaldekonsten (Muistutuksia suomalaiseen runotaitoon) ja Kritik öfver Lån-Bokstäfverna uti Finska Språket (Arvostelua lainakirjaimista suomen kielessä). Juteinin tuotantoa tutkineen Kuuno Talviojan mukaan hän halusi näillä kirjoituksillaan herättää sivistyneistössä suomen kielen harrastusta. Kirjasessaan Kritik öfver Lån-bokstäfverna uti Finska Språket Juteini tarkastelee suomen kieleen muista kielistä lainattujen kirjaimien käyttöä. B, c, d, f, g, x ja z olivat suomen kielessä lainakirjaimia ja siis enimmäkseen tarpeettomia kirjakielessäkin. Esimerkiksi d-kirjainta kuultiin puheessa Juteinin mukaan ainoastaan niissä Suomen maakunnissa, joissa kieli oli jo ehtinyt pilaantua. Juteini pilkkaakin suomen kielen lainakirjaimia ja jättää ne kaikki pois kirjaseen sisältyvässä runossaan Suomen Kielestä, elli Sana-Armeijan Kokous, Perustus-suomeksi.
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiborg : (And. Cedervaller), 1816.
Kansalliskirjasto
novellit
kertomukset
Theodolinda Hahnsson kirjoitti Suomalaisen puolueen naisvaliokunnan joululehteen vuonna 1911 humoristisen pikkukertomuksen, jossa seppä-Ville potee pahaa yskää ja lähtee vaimonsa Miinan kanssa kaupunkiin lääkäriin. Onneksi kyseessä ei ole kuitenkaan keuhkotauti, vaan "Kroni-Katariina".
Yrjö-Koskinen, Theodolinda
Julkaistu aikakausjulkaisussa: Joulujuhla. - Helsinki : Suomalaisen puolueen naisvaliokunta, 1911.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Varsinais-Suomi
Raisio
1960-luku
maatilat
Idyllisenä juhla- ja lounaspaikkana tunnetaan Krookilan kotiseutukeskus. Tila myytiin Raision kunnalle vuonna 1965. Krookilan tilan rakennuksia alettiin korjata nykyiseen käyttöönsä 1970-luvun alussa. Kuva on 1960-luvulta, jolloin Krookila oli vielä maatila.
Raision kirjasto
Teos on taiteilijakirja. Runoteos, jossa on käytetty lettrismin (kuvarunon) keinoja. Esiössä: "Omistettu kirjoituskoneelleni Rheinmetall 319932".
Tanninen, Seppo-Juhannus
Kruunuaukion kerrostalot valmistuivat vuosina 1964-68.
Tuominen, Martti
Keitele
kansalaisopisto
näyttelyt
käsityöt
1970-luku
Paananen, Wellamo
Kansalaisopiston kudontapiiriläisten töitä näytteillä Koutajärven entisessä koulussa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 3.2.1977.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
sillat
Laukaa
Kuhankoski
avajaiset
puheet
historia
66.6. (ykl)
Muurikainen, Martti
Keuruun kaupunginkirjasto
kuntarajat
Aura
Masku
Mynämäki
Nousiainen
Paattinen
Pöytyä
Rusko
Yläne
Kurjenrahkan kansallispuisto
2010-luku
luonnonpuistot
kansallispuistot
retkeilyalueet
rajat
kivet
Kuhankuono on usean kunnan rajapyykki Kurjenrahkan kansallispuistossa, vanhimmat kirjalliset tiedot kivestä ovat peräisin 1300-luvulta. Kivi on Kurjenrahkan tunnetuin nähtävyys. Kiven nykyinen ulkoasu on peräisin vuodelta 1965, jolloin rajakunnat olivat Mynämäki, Nousiainen, Masku, Rusko, Paattinen, Aura, Pöytyä ja Yläne. (2016)
Kaunonen, Paula
Nousiaisten kunnankirjasto
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
1980-luku
kunnat
Turku
Kuhankuono on Varsinais-Suomessa sijaitseva seitsemän kunnan rajapyykki. Kivelle ulottuvat Auran, Maskun, Mynämäen, Nousiaisten, Pöytyän, Turun ja Ruskon rajat. Se on myös Kurjenrahkan kansallispuiston tunnetuin nähtävyys. Rajapyykissä olevan muistolaatan teksti: Tämän kahdeksan pitäjän rajapyykin kunnostivat Nousiaisten ja Mynämäen Rotaryt vuonna 1965.
Tiihonen, Paavo
Kuhankuonon seitsemän pitäjän rajapaikka
raja-alueet
Sainio, Jukka
Tapper, Harri
Kuinka Laukaaseen perustettiin ensimmäinen kansakoulu
Kena, Atso
kirjailijan työ
Kuinka meistä tuli kirjailijoita
Robert Kiljander
Artikkelin käsikirjoitus, loppuosa tekstistä puuttuu (24 s.). Kirjoitus on julkaistu alunperin Taiteilijaseuran joululehdessä 1894.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
muistelmat
Me tarkoittaa Canthia itseään ja Robert Kiljanderia. Ilmestynyt alunperin Taiteilijaseuran joululehdessä 1894. Painettu uudestaan kokoomateokseen Kuinka meistä tuli kirjailijoita 1916 (n:o 250) ja lehteen Naisten ääni 1912. (ks. Kannila 763, 1967.) Kirjoituksen käsikirjoitus on myös digitoitu.
Kuinka nuoresta waimosta tuli kelpo ihminen
kaunokirjallisuus
ahkeruus
laiskuus
tuhlaus
avioliitto
talonpoikaiskulttuuri
naiset
anopit
työ
elämänmuutokset
Eurén, G. E.
Joensuu
puhelimet
puhelut
maksut
24.3.1926 soitetun puhelun kuitti. Puhelu on soitettu numerosta 398, joka on ollut Joensuun kaupungintalon puhelinautomaatin numero. Puhelu on soitettu Viipuriin, Starckjohannille. Oy Starckjohann Co. Ab oli Viipurissa ennen sotia toiminut yritys.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Kuitti Pohjois-Savon Kansanopistoseuran kannatusmaksusta 12.11.1894
Pohjois-Savon Kansanopisto
Minna Canthin nimelle kirjoitettu kuitti Pohjois-Savon Kansanopistoseuran kannatusmaksusta vuodelle 1895.
turve
Kuivanto
1800-luvun loppu
Tehtaan väkeä kuvattuna viime vuosisadan lopulla. Taustalla 1867 syntynyt Manfred Uusitupa ja keskellä 1840 syntynyt Adam Uusitupa.
Orimattilan kaupunginkirjasto
koulut
1940-luku
Kuivannon koulu ja oppilaita 1940-luvun lopulla. Tämä koulurakennus purettiin 1950-luvun alussa.
Kuivannon tyttöjä lauluharjoituksiin menossa 1910
kuivantolaiset
laulajat
1910-luku
Kuivannon tyttöjä lauluharjoituksiin menossa 13.11.1910. Keskellä on Elli Vohlonen pitkässä takissaan ja takana vasemmalla on Anne Vohlonen.
Orimattilan kirjasto
Kuvassa ollaan perunannostossa ja meneillään on kahvitauko. Kuvausaika tuntematon.
Kuivasilta
tiet
Läntinen viertotie
Turuntie
tuulimyllyt
kasarmit
varuskunta-alueet
sotilaat
Suomenkasarmit
Suomen kasarmit
Myllymäki
1880-luku
1800-luku
Kabinettikuvassa on näkymä Hämeenlinnan keskustan länsilaidalta Kuivansillan yli kohti Myllymäkeä. Kuvan taustalla näkyy vuosien 1881–1883 välisenä aikana rakennettuja Suomen kasarmien puurakennuksia Läntisen viertotien (nykyisen Turuntien) eteläpuolella. Myllymäen päällä on vielä mylläri Sirénin vuonna 1883 rakennuttama hollantilaistyylinen tuulimylly, joka purettiin vuonna 1891. Sillan kaupungin puoleisessa päässä seisoo sotilasasuinen nuori mies, luultavasti kaupungissa vuosina 1881–1901 toimineen Suomen 7. Hämeenlinnan tarkk'ampujapataljoonan sotilas. Mylläri Sirénin poika Akseli Salokannel kuvailee 1880-luvun Kuivansillan tienoita seuraavasti: "Pikkutorin puistosta laskeuduttiin melko jyrkkää myötälettä ns. Kuivallesillalle, 'Silta' oli jonkin verran pengerretty, joten se kohosi sivuilla olevasta, vesiperäisestä suosta metrin verran. Sillan alitse oli kaivettu leveä oja , 'karnaali', joka kaartaen jatkui pohjoiseen päätyen linnan ja kaupungin välillä Vanajaveteen. Sillan molemmin puolin oli maaherra Rehbinderin aikana istutettuja piilipuita, jotka tuuhealatvaisina kohosivat taivasta kohti. Sillan sivuilla oli matala, punaiseksi maalattu, pylväisiin kiinittetty parru, jota me pojat koulumatkoilla käytimme punnerruspuuna."
Schleifer, Michael
Kuka tahansa voi voittaa tietämättään. Siinä kaikki
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu kotelosta ja pelikorteista, 32 kpl. Puolet korteista on kysymys-, puolet vastauskortteja. Kotelossa myös teksti "Voi vain voittaa = Man kan bara vinna". Liittyy Aimo voitto = Rejäl vinst -projektiin.
Valanne, Katja
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 14.12.1967 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
asuinrakennukset
1900-luku
Kukkola ns. Viio. Keitele, Kukertaja. Alkuperäinen nimi on ollut Kukkoviita. Päärakennus ajoittuu 1900-luvun alkuvuosikymmenille.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
Kautto, Kyllikki
Kulasjoki
Rönkönoja
Kattajärvi
Rönkkö, Tuomas
Metsokumpu, Pekka
Huru, Eino
Mattila, Eenokki
Lahtinen, Pentti
kalastus
varkaus
metsänkylvö
Tarina kertoo kuinka vene katosi Kulasjoella ja kuinka se saatiin takaisin.
Kangas, Svante
Salo, Martti
Sahanen, Heikki
autot
linja-autot
linja-autonkuljettajat
Kuljettaja Allan Aaltonen sekä vuosimallin 1937 Citroen. "Sitikka" oli alun perin kuormuri, jonka päälle Kutter (Akro) rakensi linja-auton korin vuonna 1949. Lisäksi "Sitikka" sai keulalleen Sisun maskin. Myöhemmin auton kori päätyi Torpin metsämiesten erämajaksi.
Pukkilan kunnankirjasto
Kuljettaja Heikki Kyytsönen Lahdessa 1951. Sisulla ajettiin linjaa Porvoo-Myrskylä-Orimattila-Lahti.
häkäpöntöt
Vuonna 1944 otetussa kuvassa kuljettaja nuohoaa REOn häkäpönttöä. Viljo Lehtinen seuraa työn sujumista. Taustalla Anttilan talo.
Kuljettaja Unto Laine ja REO vuosimalla 1933.
Teos on taiteilijakirja. Teoksen kannet romaninaisen hameenhelman mustaa samettia. Kannessa koristeena kankaan kulumisen jälkiä. Kirjan sivut "vanhaksi" käsiteltyä silkkipaperia. Ei kuvia eikä tekstiä. Kuljettu matka -sarjassa on 18 teosta. Uniikkikappale.
Dickhoff, Synnöve
Teos on taiteilijakirja. Teoksen kannet romaninaisen hameenhelman mustaa samettia. Kannessa koristeena kankaan kulumisen jälkiä. Kirjan sivut tumman siniharmaata, rypistynyttä silkkipaperia. Ei kuvia eikä tekstiä. Kuljettu matka -sarjassa on 18 teosta. Uniikkikappale.
Kuljetusauto lähdössä Liimarakeenteelta 1976
yritykset
Kuljetusauto menossa ottamaan Liimarakenteen tehdashallista Ruotsiin lähtevää liimapalkkilastia. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 16.9.1976.
Malm, Helga
Temmes, Eero
Miettinen, Heikki (Sissi-Heikki), (Sissi)
Aittokoski, Öljynen
Hummeri-Eemeli
Kiviniemi, Ismo
metsurit
poliitikot
luottamushenkilöt
Ivalon hautausmaa kätkee multiinsa monia kulkumiehiä. Yksi heistä oli portin pieleen haudattu Hente Alaluusua, joka toimi savotoilla muun muassa metsä- ja uittotyöväenliiton toimitsijana ja luottamusmiehenä. Hente oli itseoppinut, sopuisa mies, joka toisinaan intoutui valistamaan kuuljoitaan. Viina taisi koitua hänen, niinkuin monen muunkin kulkumiehen kohtaloksi, ja hän päätyi toimitsijan hommista tukkimieheksi v. 1954. Kaverinaan hänellä oli Hummeri-Eemeliksi kutsuttu mies. Sissi-Heikki toimi moottorisahurina Uskonkin palkkalistoilla Kaamasessa ja oli majoittuneena Helgan omistamassa Kaamasen kievarissa. Hente hankki hyvät tienestit, mutta Ivaloon saavuttuaan hän oli hetken päästä yhtä vähissä varoissa, kun savottaan lähtiessään. Petsamosta lähtöisin oleva metsuri Markus Bogdanoff ja Ivaloon kotiutunut everstiluutnantti Eero Temmes sopivat kunnallisasioista yhteisillä metsätyömailla. Metsurin töihin Temmes oli ryhtynyt pitääkseen yllä mieskuntoaan. Suurempia riitoja ei syntynyt, vaikka he edustivat poliittiselta näkemykseltään äärilaitoja. Markus oli Skdl:n ja Temmes Kokoomuksen jäsen.
Luostarinen, Usko August
Vaattovaara, Merja
05 KUL
joulu
esseet
tarinat
lukemistot
Talvio, Maila (toim.)
WSOY
Ulvila
Emanuel Törmälä
Lounas-lehti
Kullaa
Lemmenjoki
Moberginoja
Morgamoja
Tankavaara
Raumala, Aaro
Jomppanen, Antti
Kulta-Korhonen
Korhonen, Yrjö
Korhonen, Kullervo (Kulta-Korhonen)
Kokko, Heikki
Pellinen, Jukka
Ruitun pamaus
Ruitun kämppä
kullankaivajat
kullankaivu
kullanhuuhdonta
Niilo Rauhalan muistele 35 vuotta kestänyttä elämäänsä kullankaivajana Lemmenjoella Martti Timosen ja Seppo J. Partasen tuottamassa kaksiosaisessa radio-ohjelmassa v. 1985. Nipa kertoo kuinka kultaryntäys Lemmenjoelle alkoi v. 1949 ja miten liikaväestö karsiutui keskimäärin kahteenkymmeneen huuhtojaan. Toimeentulo piti hankkia 4-5 kuukauden aikana ja useimmilla rahat olivat vähissä keväällä, jolloin hankintoja tulevaa työmaata varten piti tehdä. Yhteishenki ja lähimmäisen auttaminen oli luonteenomaista kultamiesten keskuudessa. Vuosiin liittyi monenlaisia sattumuksia, joista mieleenpainuvin oli ehkä Ruitun pamaus v. 1953. Niilo Rauhalan viihtyminen Lemmenjoen erämaassa perustui vapaaseen erämaaelämään ja riippumattomuuteen siviilisaation kahleista.
Raumala, Niilo
Partanen, Seppo J.
Timonen, Martti
Inari
Haastateltava on tullut Lemmenjoelle kultaa kaivamaan isänsä kanssa vuonna 1948. Tuolloin niinsanottu kultaryntäys kesti noin 5 - 6 vuotta laantuakseen sitten ja alkoi uudelleen 1970-luvun loppupuolella kun kullan hinta nousi. Osa kullankaivajista kaivaa ammatikseen, toisille kullankaivu on elämäntapa.
Kangasniemi, Jaakko