Lemmenjoki
muistelmat
kullankaivajat
Katkelmia kullankaivajien haastatteluista vuodelta 1982. Unto Koivunen tarinoi platinahipusta, Niilo Ranttila Lemmenjoen kullan löytymisestä, Heikki Kokko, Niilo Raumala ja Heikki Pihlajamäki muistelevat elämää Lemmenjoen kultakentillä. Muistoissa vilahtelee myös Petronella. Lopuksi kuullaan Esa Kujalan ja Hanski Aaltion esittämä laulu "Miessinmaan kuvernöörin pyöräretki"
Koivunen, Unto
Ranttila, Niilo
Kokko, Heikki
Raumala, Niilo
Pihlajamäki, Heikki
Partanen, Seppo J.
Timonen, Martti
Kullankaivuu Lemmenjoen kansallispuistossa
konekaivu
kullankaivu
luonnonsuojelu
kansallispuistot
Lapin kullankaivajien liiton puheenjohtaja Jaakko Kangasniemi kertoo haastatteluussa minkälainen vaikutus kullankaivuulla on ollut Lemmenjoen kansalispuiston syntyyn ja luontoon. Konekaivuun aloittaminen luonnonpuistossa toi mukanaan uusia haasteita luonnonsuojelulle ja perinteiselle kullankaivuulle. Haastattelu sisältyy kaksiosaiseen radio-ohjelmaan, joka on tehty Lemmenjoen kullankaivuun 40-vuotisjuhlan kunniaksi.
Kangasniemi, Jaakko
Kullankaivuussa Ivalo- ja Sotajoella 1 : Elantoa kullankaivuulla
Ivalojoki
Härkäselkä
Keinokuru
Ritakoski
Tolosjoki
Vaskissuvanto
Kultala
Akujärvi, Reeti
Kivekäs, Heikki
Pehkonen, Bernhard
Hirvasvuopio, Niila (Hirvas-Niila)
Jussa-Pekka kaivoi kultaa v. 1916 Ivalojokivarressa aluksi omatoimisesti. Siihen aikaan Heikki Kivekäs toimi venäläisrahoitteisena yrittäjänä alueella ja Jussa-Pekkakin siirtyi kavereinen yhtiön leipiin. Kivekkään yhtiö rakennutti aluksi kammeja ja myöhemmin myös kultakämppiä Ritakosken niskaan. Rakennustyömailla oli paikallisia työmiehiä Ivalosta ja lähialueilta. Koneiden kuljettaminen kultamaille oli oma operaationsa. Kertoja kuvaa miten Locomo -höyrykone kuljetettiin hevosvoimin jokivarteen.
Kiviniemi, Jussa-Pekka
Lehtinen, Reino
Kullankaivuussa Ivalo- ja Sotajoella 2 : Parhaat kultapaikat
Auskuttivaara
Kuivakuru
Moberginoja
Sotajoki
Kerkelä, Henry
Puhakka, Augusti
kulta
Ivalo-yhtiö
Ivalojoki Oy
Parhaaksi kullankaivuupaikaksi osoittautui Moberginoja, josta tuli kesän palkka. Kuivallakurulla yksityiset kaivajat toimivat myös Ivalojoki Oy:n leivissä. Laaniojan Kuivakuru oli ja olisi edelleen hyvä kultapaikka, toteavat vanhat kultamiehet. Paikan ongelmana on kullan erottelussa tarvittavan veden saanti.
Kullankaivuussa Ivalo- ja Sotajoella 3 : Ritakosken kämppä
Ruotsalainen, (Ruottala) Hilda
Ritakosken kämppä
Kertoja ja haastattelija muistelevat minkälainen Ritakosken kämppä oli aikoinaan. Ruokaolot paranivat kun Kivekäs palkkasi Ritakosken kämpälle kokiksi Ruottalan Hildan.
Varsinais-Suomi
Uusikaupunki
Nordenskjöld, August 1754-1792
alkemia
paikallishistoria
1700-luku
Cajander, K.A.
Winter, Helmer
Keitele
valokuvat
henkilökuvat
1970-luku
Paananen, Wellamo
Terttu Tarvainen kirkonkylän Kulmalassa on kasvattanut 5.150 kg lantun. Kuvassa veljekset Juha ja oikealla Jorma sekä serkkupoika Matti. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 1.10.1970.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
pappilat
Huittinen
1920-luku
Huittisten kotiseutuyhdistyksen kuvakokoelman kuva nro 436
Huittisten kotiseutuyhdistyksen kuvakokoelman kuva nro 466
Raisio
1960-luku
koulut
Kuloisten koulu otettiin käyttöön vuonna 1960. Kuva on 1960-luvulta.
Rautavuori, Väinö
1950-luku
postitoimipaikat
Kuloisten posti sijaitsi Jertantiellä vuoteen 1960, jolloin postitoimisto muutti uuteen Tarmolan rakennukseen Keskitien varteen.
Ihalan koulun kokoelma
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 6.2.1957 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Kultaa löytyi pakkastiaisista huolimatta
Papinhamina
Thiede, Verner (Lukkarin-Verne)
kullanhuuhdonta
"Kun se tullee, niin se tullee, tai kun ei tule, ei tule", toteaa Reino Lehtinen muistellessaan kullankaivuureissujaan Sotajoella. Reino oli huuhtonut kultaa Helsingistä tuleen kaverinsa kanssa alkukesästa Sotajoella, mutta tulos oli ollut laihanpuoleinen. Loppukesä oli lämmin, joten Reino päätti jatkaa kaivuuta ja päätyi vanhalle Mobergin pankille. Siellä hän tapasi kullankaivuussa olleen Lukkarin-Vernen. Aluksi näytti, ettei kultaa löydy, mutta vastoinkäymisistä suivaantueen Reinon jalkojen liotus merkitsi käännekohtaa. Joenpohjalta löytyi kultaa heti ensi pannullisella. Lukkari-Verne ei uskaltanut aluksi tulla kultapaikalle, sillä hän pelkäsi parveilevia pakkastiaisia, joiden uskottiin tuovan pahaa onnea. Onni oli kuitenkin suosiollinen, sillä miehet saivat löytöpaikastaan kesän palkan, jolla voitiin maksaa mm. ruokavelat kauppias Peroniukselle.
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
Perämäki, Anssi
Keuruun kaupunginkirjasto
ansiomerkit
Kunnanjohtaja luovutti raittiuslautakunnan koko toiminnan ajan mukana olleelle jäsenelle ja pitkäaikaiselle puheenjohtajalle maanviljelijä Aaro Hetejoelle Raittiuskasvatusliiton myöntämän kultaisen ansiomerkin marraskuussa 1971.
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1999
Väätäinen, Eero
kilpailut
hevonen
Keiteleellä Nilakkajärven jäällä kultakelloravit. Kuvassa pihtiputaalainen Toivon-Tyttö. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.3.1969.
Kulttuuri kukoistaa ja koulutus kantaa hedelmää
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Ujula, Jukka-Pekka
Riihimäki, Lea
musiikki
Keiteleen raittius- ja nuorisotyölautakuntien järjestämät kulttuurikilpailut Keiteleellä 1966. T-H-trio soittaa. Yhtyeeseen kuuluu kitaristeina oikealla Jouko Paananen (joka myös laulaa) ja Seppo Jeronen sekä rummuissa Pekka Järveläinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.4.1966.
Kulttuurikilpailut Keiteleellä. Helena Jääskeläinen saa palkintonsa pianonsoitosta J. Kaihenojalta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.4.1966.
Kulttuurimatkailijan Mäntsälä & Pornainen -projekti : loppuraportti
raportit : matkailuala
kulttuurikohteet : Mäntsälä
kartanot : Mäntsälä
Kulttuurimatkailuprojektin loppuraportti. Liitteenä kartanokierrosten esitteitä suomeksi ja englanniksi sekä asiakastyytyväisyyskyselyn tulokset.
Jokinen, Marjut
Mäntsälän kunnankirjasto
Kulttuurimatkalaiset tutustumassa valokuvanäyttelyyn
henkilöt
kirjailijat
matkat
Kurjensaari, Matti
Haanpää, Pentti
Kiina
Kulttuurimatkalaiset tutustumassa valokuvanäyttelyyn Kiinan matkalla vuonna 1953.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
kerhot
Kulvemäen kerho Pitäjänkankaan rannassa. Kerho toimi keskustapuolueen kyläosaston nimissä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 8.7.1971.
Kulvemäen koulu. Kuva M.J. Vuosiluku ei tiedossa.
Kulvemäen koulun opettaja Anni Väänänen, äitinsä unissasaarnaaja Karoliina Utriainen sekä taloudenhoitajatar n. 1915-1916
naiset
1910-luku
Kulvemäen koulun opettaja Anni Väänänen, äitinsä unissasaarnaaja Karoliina Utriainen sekä taloudenhoitajatar n. 1915-1916. Kuvaaja ei tiedossa.
Kulvemäen pienviljelijäyhdistyksen 30-vuotisjuhla 1967
juhlat
Kulvemäen pienviljelijäyhdistyksen 30-vuotisjuhla Kulvemäen kansakoulussa. Toinen oikealta hopeisen ansiomerkin saanut Eemil Saastamoinen. Takana vas. Unto Penttonen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 24.11.1967.
Kummituksia, elli Luonnollisia Aawis-Juttuja, Walistuksen lisäksi
kertomukset
kaunokirjallisuus
kummitustarinat
Hattula
Hämeenlinna
Kummituksia, elli Luonnollisia Aawis-Juttuja -kirjanen sisältää Juteinin saksan kielestä kääntämiä hupaisia kummitusjuttuja. Kertomuksen lopussa kuvatulle yliluonnolliselle tapahtumalle annetaan kuitenkin aina luonnollinen selitys. Näiden "aawis-juttujen" tarkoitus oli aikanaan vähentää kansan keskuuteen syvälle juurtunutta taikauskoa.
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painossa) 1819.
Kansalliskirjasto
Kummun koulu. Kuva M.J. Vuosiluku ei tiedossa.
Kummun koulu. Rakennettu 1915. Toiminnassa 1909-1999.
Kummun luokkia Nuutilassa. Kuva M.J. Vuosiluku ei tiedossa.
Kumpulainen
näytelmät
käsikirjoitukset
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Vihon lopussa on yhteiskunnallista tekstiä.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
aitat
Kumpuniemen vanha aitta Kumpuskylästä 1964
Kumpuniemi Eemil ja Elli Kärkkäinen 1970
rakennukset
Kumpuniemi Eemil ja Elli Kärkkäinen. Näkymä Kumpusjärveltä elokuu 1970.
metsästysseurat
Kumpuselän hirvipeijaiset. Oikealla pääkokki Aino Tossavainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.11.1968.
Kumpuselän koulu. Toiminnassa 1920-1970. Vuosina 1981-1990 Pohjois-Keiteleen koulu toimi entisessä Kumpuselän koulun kiinteistössä.
koululaiset
oppilaat
Kumpuselän koululaisia saapumassa koulujen päättäjäisjumalanpalvelukseen 31.5.1968. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.6.1968.
1930-luku
Kumpuselän koulun oppilaita vuonna 1938. Opettaja Hilja Tossavainen.
myymälät
Kun Hakasuota pommitettiin - Tapahtui 65 vuotta sitten
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Välimaa, Junno
Rämö, Markku
Hyvämäki, Eetu
Oja, Aulis
Miessi
Jäkäläpää
Morgamoja
Kotaoja
Kulta-Korhonen
Kultakullervo
Pellinen, Jukka
Isola, Jaakko
Siponen, Heikki
Kullankaivaja Matti Kullervo Korhosen haastattelu Tukholmassa kesällä 1981 hänen urastaan kullankaivajana Lemmenjoella, kaivinkoneen hankkimisesta, velkaantumisesta ja sen jälkeisistä seikkailuista maailmalla.
Korhonen, Matti Kullervo
Ahonen, Eino
Nieminen, Väinö
Kun Viirteen Matti sahasi heilui takki vielä naulassakin
Pyhäjoki
Raahen Seutu
hulluus
isänrakkaus
Shakespeare, William
Kirjastot.fi