Rantasalmi
paikallishistoria
historia
kotiseutu
pappilat
muistelmat
Lampen, Ernst
Kustannusosakeyhtiö Otava
Wuori-Berg, Martti
Lampen, Walter
Westerlund-Reijonen, Lyyli
Malinen-Rautapää, Helmi
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1984
Joroinen
musiikkijuhlat
musiikki
musiikkiesitykset
Joroisten Musiikkiyhdistys ry
Tekijänoikeuden omistaa Joroisten Musiikkiyhdistys ry ©
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1985
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1986
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1987
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1988
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1989
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1990
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1991
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1993
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
luontosuhde
sivilisaatio
vapaus
Digitoidussa dokumentissa on neljä konekirjoitusliuskaa, joihin on tehty lyijykynällä pieniä korjauksia. Sisältää yhden novellin käsikirjoituksen. Novelli Tunturit kertoo kahden miehen oleskelusta autiossa tunturimaastossa, jossa he käyvät keskustelua sivilisaation turmeluksesta. Miehet miettivät, onko mahdollista paeta luontoon ja saavuttaa vapautta kaukana sivilisaatiosta. Kyseessä on novelliksi irroitettu luku Noitaympyrästä. Paten ja Raunion nimiä ei ole mainittu. Laajuus neljä liuskaa Ilmestynyt kokoelmassa Lauma (Gummerus 1937). Sisältyy teokseen Kootut teokset 5 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1994
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1995
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1996
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1997
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1998
Joroisten musiikkipäivien käsiohjelma 1999
Tuhkasta nousee elämä - kuvia Rantasalmen kirkosta 1
kirkko
kirkkorakennukset
rakennukset
Kuvia Rantasalmen kirkosta ennen tulipaloa ja jälleenrakennuksen ajalta. Rantasalmen kirkko syttyi tuleen salamaniskusta 27.6.1984. Uutta kirkkoa alettiin rakentaa 1986. Uusi kirkko vihittiin käyttöön tammikuussa 1989. Kokoelmassa olevat kuvat ovat olleet esillä Rantasalmen kirjastossa "Tuhkasta nousee elämä" nimisessä näyttelyssä 2014. Näyttelyn jälkeen valokuvaaja Kaija Pulkkinen lahjoitti kuvat Toenperän kirjastolle.
Pulkkinen, Kaija
Kuvien käyttöoikeuden omistaa Toenperän kirjasto
Novellien käsikirjoituksia vuosilta 1951-1952
karnevalismi
aarrelöydöt
väkivalta
alkoholinkäyttö
Digitoitu dokumentti on 16 cm leveä vihko, josta on poistettu musta kansi. Dokumentissa on viisi novellia ja muutamia merkintöjä. Novellien jälkeen vihkossa on tyhjä aukeama, sitten aukeaman molemmilla sivuilla kirjain-numeroyhdistelmiä lyijy- ja punakynällä. Ilmeisesti kyse on shakkitehtävistä. Novellissa Ensimmäinen kaivo nuori mies kuulee Rosvo-Perttusen aarteesta. Kaivonkatsojaksi tekeytyneenä nuorukainen iskeekin todelliseen aarteeseen, vesisuoneen. Rosvo-Perttunen oli Oulun seudun kuuluisa jalo rosvo, tavarantasaaja 1800-luvulla. Laajuus 11 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 18.2.1951 Ensimmäinen kaivo on julkaistu teoksessa Teokset 3 (Otava 1956), sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Vanha Eera -novellissa nuori mies koittelee voimiaan patologisen tappelupukarin, Eeran, kanssa. Vanha-Eera ei ole iältään vanha, vaan hän vertautuu oikeaan Vanha-Eeraan, piruun. Laajuus kymmenen sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 16.5.1951 Vanha Eera on julkaistu teoksessa Teokset 3 (Otava 1956), sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Hevonen ja Bileamin aasi sijoittuu romaanikatkelmaan Puut, jossa Aatu Tervassavun ostama hevonen kuolee. Aatu ymmärtää kuunnellessaan Paavalin saarnaa puhuvasta hevosesta, että hevosen edeltävä omistaja oli kohdellut tätä huonosti. Tässä luonnoksessa ja julkaistussa versiossa on joitakin eroja: Aatun nimi on Antti, eikä eläin kuole. Laajuus seitsemän sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 8.5.1951 Puut on julkaistu teoksessa Teokset 3 (Otava 1956), sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Novellissa Kylpyhoitoa Iisakki ottaa reumatismiinsa lämpöhoitoa ja hautautuu ulkovessan jätöksiin tarkkaillen samalla naisten takapuolia. Tarina ironisoi herrasväen kylpyläharrastusta. Laajuus yhdeksän sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 6.5.1951 Kylpyhoitoa on julkaistu kokoelmassa Iisakki Vähäpuheinen (Otava 1953), sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Novellissa Matka ja vedennäköinen Iisakki matkustaa kaupunkiin viinanhakuun. Paluumatkallaan hän nauttii kaikki juomansa. Laajuus viisi sivua, alusta ja lopusta pari riviä edellisellä ja seuraavalla sivulla Kirjoitusaika 25.8.1952 Matka ja vedennäköinen on julkaistu kokoelmassa Iisakki Vähäpuheinen (Otava 1953), sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989).
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Kivelän Liinun leskeys. Notkolainen tuohustaa. Se on sen orja. Käsikirjoitukset heinä-syyskuu 1946
siirtolaisuus
tuulastus
Digitoitu dokumentti koostuu kahdesta violettikantisesta pienestä ruuduttomasta lehtiöstä. Ne sisältävät kolme novellia. Novellissa Kivelän Liinun leskeys mökin emäntä käskee miehensä lähteä siirtolaiseksi Amerikkaan. Hän ei välitä kylän naisten säälittelystä, vaikka jäisikin yksin. Laajuus kahdeksan sivua. Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 5.7.1946 Notkolainen tuohustaa on tarina kyläräätälistä, joka harrastaa kiellettyä tuulastusta, kunnes kylän pojat nolaavat hänet. Novelli on vihkossa ilman otsikkoa, se on lisätty julkaistuun kokoelmaan. Laajuus ensimmäisessä lehtiössä kaksitoista sivua, jatkuu toisessa lehtiössä kolmannen novellin jälkeen. Siinä tekstiä on kahdeksan sivua ja vielä takakannen kääntösivulla neljä riviä. Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 10.9.1946 Se on sen orja -novellissa nuorella jätkällä on kalavelkoja Mäkeläisen isännän kanssa. Nuorukainen haastaa isännän, tämän rengin ja pojan. Jätkä saa tappelusta pahoja haavoja. Vuosien jälkeenkin hänet muistetaan intohimostaan. Laajuus kaksitoista sivua. Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 27.7.1946. Vihkon säilytyskirjekuoreen on novellin luontiajankohdaksi virheellisesti merkitty 27.7.1947. Kaikki novellit on julkaistu novellikokoelmassa Heta Rahko korkeassa iässä (Otava 1947) ja ne sisältyvät teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989).
Elokuulla. Huviretki. Käsikirjoitukset lokakuu 1945 Muistiinmerkintöjä vuosilta 1945-1946
seksuaalinen käyttäytyminen
maaseutu
kaupungit
Digitoitu dokumentti on kirjoitettu lyijykynällä "Piippolan Osuusmeijerin Voin varastovihkoon no. 42". Kirjailijan puoliso Aili Haanpää oli tuolloin osuusmeijerin meijerikkönä. Dokumentti sisältää kaksi novellia, shakkimerkintöjä sekä sekalaisia muistiinpanoja. Novellissa Silkkijakku opettajan ja oppilaan välille syntyy eroottinen suhde. Jussista tulee äitinsä ikäisen naisen rakastaja. Suhteen molemmat osapuolet salaavat suhteen muilta. Tämä on Pentti Haanpään elegantein eroottinen novelli, Guy de Maupassantin luokkaa. Novellin alkuperäinen nimi oli Elokuulla. Laajuus 13 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 3.10.1945 Novelli Huviretki kertoo kolmesta maakylän pojasta, jotka lähtevät ensi kertaa isompaan kaupunkiin, mutta aristavat lopulta ja palaavat takaisin. Kyseessä on haanpääläinen turha matka -aiheen muunnelma. Laajuus 12 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 7.10.1945 Novellien jälkeen kirjeshakkimerkintöjä 35 sivua, jonka jälkeen merkintä: "Vielä: Urakkakirkonkävijä (Suomen Kuvalehdelle 1. -46)". "Mies omalla haudallaan ("Vuosikirja" IV -46)". Vihkon lopun aukeamalla on kaavailtu novellikokoelman sisällöksi 33 nimikettä, mm. Kenraali Impola ja Vierailu. Otava sisällytti kokoelmaan 27 novellia. Novellien valikoinnista ja sensuroinnista ks. Kari Sallamaa: Kaksisuuntaiset silmät (1996, 75-76). Molemmat novellit ovat ilmestyneet kokoelmassa Heta Rahko korkeassa iässä (Otava 1947). Ne sisältyvät teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989).
Aapeli Metsän sotaa. Koira. Vuosisadan ottelu. Käsikirjoitukset helmi-huhtikuu 1946
amerikansuomalaiset
kirkkokritiikki
Digitoitu dokumentti on kellertäväkantinen ruutulehtiö, jossa on voimapaperikannet. Se sisältää kolme novellia. Aapeli Metsän sotaa -novellia Haanpää ehdotti kokoelmaan Heta Rahko korkeassa iässä, mutta Otava karsi sen pois, koska kustantaja ei halunnut julkaista tarinaa, jossa suhtauduttiin myönteisesti käpykaartilaisiin. Laajuus viisi sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 11.2.1946 Aapeli Metsän sotaa on julkaistu ensimmäisen kerran Kiilan 40-luku-lehdessä (3/1946), sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989). Koira on novelli kunnanlääkäristä, joka tutustuu Kärkkäisten isoon jäniskoiraan. Tarinan jäniskoira on allegoria maailman väkivaltamahdista. Koira lorottaa jumalanpalveluksen aikana alttaripalvelusta pitävän pastorin kintuille. Tarina on muunnelma novellista Herra tohtori, kirkko ja porvarin jäniskoira, joka on julkaistu Matti Salmisen toimittamassa kokoelmassa Ilmeitä isänmaan kasvoilla (Into 2013). Laajuus 15 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 30.3.1946 Koira on julkaistu novellikokoelmassa Heta Rahko korkeassa iässä (Otava 1947), sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989). Vuosisadan ottelu -novellissa Pankka-niminen mies elättää itsensä erilaisilla fyysisillä töillä ja lopulta päätyy Amerikkaan. Kaivostyön jälkeen mies perustaa farmin, on kolmesti naimisissa ja saa paljon jälkeläisiä, kunnes kuolee 90-vuotiaana sydänhalvaukseen. Laajuus 16 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 4.4.1946 Vuosisadan ottelu on julkaistu novellikokoelmassa Heta Rahko korkeassa iässä (Otava 1947), sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989).
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta,
Tilastoja ja muistiinpanoja vuodelta 1927
korttipelit
hiihto
ajankäyttö
Digitoitu dokumentti on muistivihko, jossa on käsin kirjoitettuna erilaisia tilastoja. Pentti Haanpää merkitsi muistiin erilaisia henkilökohtaisia tilastoja, jotka käsittelivät hänen ajankäyttöään, pelitilastoja, hiihtotuloksia jne. Laajuus 14 sivua Kirjoitusaika 1927 Aineistoa ei ole julkaistu missään
muistiinpanot
aforismit
sanonnat
Digitoitu dokumentti sisältää Pentti Haanpään sekalaisia muistiinpanoja, jotka on kirjoitettu pieneen ruutulehtiöön. Shakkisiirtoja Laajuus 1,5 sivua Ei päiväystä Wellerismejä (sanoi-sananparsia), vertauksia, pienfolklorea, repliikkejä Laajuus kahdeksan sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 23.6.1952 Sitaatteja ja aforismeja V. A. Koskenniemen teoksesta Vaeltava viisaus Laajuus 11 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 15.8.1951 Muistiinpanoja "Paavo M:ltä" sisältää kaksi osaa: I Nuorena poikana tietyömaalla Lapissa ja II Hääparin oppaana Haltiatunturilla. Näistä lankomies Paavo Marttiselta kuulluista merkinnöistä Haanpää kehitti novellinsa Poika kivimiehen ja oppaan uralla, joka sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Laajuus kaksi sivua Ei tietoa kirjoitusajankohdasta Eetu Heiskalan sanontoja Laajuus 1,5 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 13.9.1955 Pekmannin sanonta Sanonta on kuultu Eetu Heiskalalta. Tämä on Haanpään viimeinen säilynyt elinaikana tehty merkintä, joka tehty kirjailijan kuolinpäivänä. Joko Haanpään ystävä Eetu Heiskala oli käynyt tuona päivänä Korpelaisessa tai Haanpää muisti sen tuolloin. Laajuus kolme riviä Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 30.9.1955
Kiinalaiset jutut. Käsikirjoitus vuodelta 1954
matkakertomukset
kulttuurimatkailu
Kiina
Digitoitu dokumentti sisältää Kiinalaiset jutut -teoksen käsikirjoituksen koneella kirjoitettuna. Kannessa on teksti Kiinalaiset jutut Muistikuvia sekä Otavan leima ja teksti: "Rek. no 5668, Kirjallisuudenlaji: Kaunokirjallista matkakuvausta. Painos 4000, kansi 3-värinen". Etusivulle on punakynällä merkitty "Ilmestyy lokakuussa". Osa tekstistä on liimattuina liuskoille, jotka ovat aiemmin julkaistuista lehtijutuista. Luvun loppu on koneella kirjoitettua Apinakuningas-oopperan selostusta. Myös teoksen luku Ilta on jostakin lehdestä. Digitoidun dokumentin lopussa on 24 pientä kapeata lehteä. Ne ovat kynällä kirjoitettuja muistivihkon sivuja, joissa on lukujen luonnosteluja. Pentti Haanpää osallistui vuonna 1953 suomalaisen kultuurivaltuuskunnan tekemään Kiinan matkaan. Seurue, jonka johtaja oli Sylvi Kekkonen, tutustui sisällissodan ja vallankumouksen jälkeiseen kommunistiseen järjestelmään. Tämän matkan perusteella Haanpää kirjoitti teoksen Kiinalaiset jutut. Laajuus 114 liuskaa. Teoksen luku Vappu on julkaistu nimellä Pekingin vappumarssi ensimmäisen kerran Vapaa sana -lehdessä (24.7.1953), samoin Futselingin monttu (21.7.1953) ja Kalliobuddha (22.7.1953). Kiinalaisessa oopperassa on julkaistu ensimmäisen kerran julkaisussa Pohjanmaan Joulu 1953. Kiinalaiset jutut on julkaistu vuonna 1954 (Otava), sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Muistivihkon sivujen ensimmäisellä liuskalla lukee "Klassillinen ooppera", sen yli merkitty "Kirjoitettu". Vihko tehty itse konekirjoitusmonisteesta nimeltä Fysiologisia faktoja. Haanpää on kirjoittanut tekstiä osin monistetekstin rivien väliin. Näin on kirjoitettu mm. Vappumarssi Pekingissä (14.7.1953). Futselingin monttu on kirjoitettu 1,5 puhtaalle kapealle liuskalle. Ylhäällä kysymys: "Mikä on rostrum?" (julk. huomautus: puhujalava).
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijäoikeuksien omistajalta.
henkilöt
kirjailijat
sukulaiset
sedät
pankinjohtajat
Haanpää, Juho
Piippola
Pankinjohtaja Juho Haanpää, kirjailija Pentti Haanpään setä.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
isoisät
Keckman, Jaakko
Pentti Haanpään isoisä Jaakko Keckman ja hänen sisarensa.
perheet
Haanpää, Mikko
Haanpää, Sanna
Ilorinne, Heikki
Tenkula, Urho
Haanpää, Heidi
Haanpää, Suoma
Haanpää, Reeta
Haanpää, Olli
Piippola, Leskelä
Mikko ja Sanna Haanpään perhettä vuonna 1934. Vieraina Heikki Ilorinne ja Urho Tenkula.
Haanpää, Oskari
Haanpää, Urho
Hankonen, Mari
Hankonen, Jaakko
Mikko ja Sanna Haanpään perhettä sekä tuttavia. Mikko ja Sanna Haanpää lapsineen vasemmalla.
Junno, Toini
Junno, Heino
Toini ja Heino Junno, kuvanveistäjä Tapio Junnon vanhemmat. Tapio Junno on veistänyt Pentti Haanpään muistomerkin.
Kauranen, Heidi
Kauranen, Martti
Kauranen, Suoma
Heidi, Martti ja Suoma Kauranen vuonna 1935. Heidi Kauranen (os. Haanpää) oli Pentti Haanpään sisko.
osuusliikkeet
Haanpää, Hannes
Piippolan Leskelän kylän osuuskauppa 1920-luvulla. Kuvassa Hannes Haanpää.
haudat
Pentti ja Aili Haanpään hauta. Kuva on otettu vuonna 1972.
maanviljely
Pekkala, Olli
Pentti Haanpään naapuri Olli Pekkala rukiin leikkuussa.
Hemmi Jarva, Hanna Lundberg, Eeva ja Oskari Haanpää
Jarva, Hemmi
Lundberg, Hanna
Haanpää, Eeva
Hemmi Jarva, Hanna Lundberg, Eeva ja Oskari Haanpää 1930-luvulla.
Oskari ja Eeva Haanpää 1930-luvun puolivälissä.
Eeva ja Oskari Haanpää sekä Martti-poika
Haanpää, Martti
Eeva ja Oskari Haanpää sekä Martti-poika Jussilan törmällä 1930-luvulla.
piirustukset
Tinkala, Mikko
Mikko Haanpään piirros Mikko Tinkalasta. Mikko Haanpää oli Pentti Haanpään isä.
Piippo, Reeta
Piippo, Jussi
Reeta ja Jussi "Hota-Leenan poika" Piippo. Takana oleva rakennus on Suolasaari, joka purettiin 1950-luvulla.
Tinkala, Yrjö
Yrjö Tinkala tekee tuohivirsua. Yrjö Tinkalan vaimo Reeta oli Pentti Haanpään sisko.
näytelmät
Seitsämän Veljeksen näytelmäryhmä Piippolan Leskelässä.
Jussi "Hota-Leenan poika" ja Reeta Piippo vuonna 1939.
juhlat
pikkujoulut
Helsinki
sota-aika
sotilaat
Vesterinen, Eero
Karjalainen, Lyyli
Eero Vesterinen ja Lyyli Karjalainen vuonna 1940. Lyyli Karjalainen oli Pentti Haanpään vaimon sisko.
kustantajat
Reenpää, Erkki
Erkki Reenpää Pentti Haanpään vieraana kesällä 1951.
Heiskala, Eetu
tyttäret
lesket
Haanpää, Elsa
Haanpää, Aili
Elsa ja Aili Haanpää käymässä Pentin haudalla Piippolassa.
Kirjailija Pentti Haanpään haudalla Piippolassa.