Robert Kiljander
henkilökuvat
Karl Johan Robert Kiljander
Robert Kiljander Daniel Nyblinin kuvaamana Helsingissä noin vuonna 1890.
Daniel Nyblin
Kuopion kaupunginkirjasto - Pohjois-Savon maakuntakirjasto Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Anni Levander
Anni Canth
Anni Levander o.s. Canth (Minna Canthin tytär)
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Hanna Ulrika Canth
Hanna Canth
Hanna Ulrika Canth (Minna Canthin tytär)
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. - Paperitaitoksen sisällä origami sekä 8-sivuinen venäjänkielinen teksti. Kiinnitetty langalla ja kahdella "pakettinappulalla". - 20 numeroitua kappaletta.
Danilov, Aleksandr
Rikhardinkadun kirjasto
Okunev, V.
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Teoksen ideana on peilikuvien leikki, kuvissa taiteilijan tytär lapsena ja aikuisena. Sisältää runon, joka on ladottu myös peilikuvana. Takakannessa sinetti ja naru.
Frug, S.G.
keskiaika musiikkinäytelmät näyttämömusiikki 1200-luku laulumusiikki truveerit minnelaulajat trubaduurit
Levytys julkaistu alunperin 1954 äänilevyllä Das zentrale Mittelalter. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14018
de la Halle, Adam
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Cape, Safford
Hamel, Fred
Grimme, Werner
Pro Musica Antiqua
keskiaika tanssimusiikki 1200-luku laulumusiikki soitinmusiikki rondot
Teos on taiteilijakirja. Litografiateknikkalla japanilaiselle shoji-paperille tehtyjä humoristisia kuvia. Värit valkoinen, musta ja punainen. Kansien kulmat pyöristetty. Ex. 5/8.
Decoster, Raphaël
rakennuspiirustus
rakennukset
asuinrakennukset
tontit
vuokraus
1860-luku
Hämeenlinna
Myllymäki
Kauriala
Entisen sotilaan Nikolai Homilkan jälkikäteen tehdyssä rakennusluvan anomuksessa on kauniisti laveerattu piirustus yksinkertaisesta satulakattoisesta mökistä. Pieneen kaksikamariseen taloon liittyi lähes seinään kiinni rakennettu sivurakennus, jossa oli kamari ja taloustiloja. Talo oli vuoraamaton hirsirakennus ja vailla koristeellisia yksityiskohtia. Homilkan talo sijaitsi tontilla numero 172, joka laskettiin 1860-luvulla kuuluvaksi Myllymäen kaupunginosaan. Nykyisin tontti olisi Kaurialan puolella, suunnilleen Lukiokadun ja Armas Launiksen kadun risteyksessä. Vuokratonttien rakennukset olivat keskikaupungin rakennuksia vaatimattomampia. Kaupungin vuokratonttialueiden Myllymäen, Linnanniemen ja 1910-luvulta lähtien rakennetun Sairion rakennuskanta muodostui paljolti samanlaiseksi. Kaupungin rakennusjärjestykset eivät pitäneet vuokratonteilla. Valtuusto hyväksyi siksi 1899 rahatoimikamarin ja terveyslautakunnan ehdotuksen, että rakennukset oli vuokratonteilla sijoitettava kadun puoleiselle sivulle ja ulkohuoneet tontin takaosiin. Vuokratonteille tuli oma rakennusjärjestys vasta 1919.
Degenaer, P. E.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
arkkitehtuuri
Kihlakunnantuomari Åhlberg suunnitteli 1860-luvun alussa kivitalon rakentamista Hämeenlinnan keskustaan Residenssikadun (nyk. Hallituskadun) ja Siltakadun (nyk. Arvi Kariston kadun) kulmatontille nro 78. Ruotsalaissyntyinen arkkitehti Pehr Erik Svante Degenaer piirsi tuomarille komean kolmikerroksisen kivitalon vuonna 1860. Piirustuksessa on myös Hämeen läänin lääninarkkitehtina vuosina 1855–1865 toimineen Carl Albert Edelfeltin nimi. Arkkitehti Degenaer oli muttanut Ruotsista Helsinkiin v. 1857. Hän asui perheineen Hämeenlinnassa vuosina 1882-1887 ja teki tuona aikana mm. kaupungin kuumelasaretin piirustukset. Tuomari Åhlbergin talo jäi kuitenkin tuntemattomasta syystä rakentamatta.
Degenaer, P. E. S.
Edelfelt, Carl Albert
uudisrakentaminen
sairaalat
1880-luku
Koulukatu 25
Hämeenlinnan kaupunginsairaala
Hämeenlinnan kaupungin sairashuone
Kuumelasaretti tarttuvia tauteja varten päätettiin rakentaa Stichaeuksen vaivais- ja työhuonerahaston omistamalle rakentamattomalle tontille vuonna 1884. Muun muassa kaupunginlääkäri Christian Sibelius (Jean Sibeliuksen isä) oli ajanut asiaa voimakkaasti. Myös Keinusaaren aluetta nykyisen Taidemuseon takana mietittiin, mutta vastustajien mielestä kaupungin kauneinta paikkaa ei tulisi antaa sairaalalle, jossa suuri osa potilaista sairasti veneerisiä tauteja. Lasarettirakennuksen suunnitteli ruotsalaissyntyinen arkkitehti P. E. S. Degenaer. Kauniin puurakennuksen julkisivun erilaiset laudoitusvyöhykkeet oli eroteltu puisin listoin. Julkisivun keskirisaliittiin liittyi päätykolmio räystäskukkasineen. Rakennukseen tuli viisi potilashuonetta kahden puolen käytävää, lääkärin vastaanottohuone, leikkaushuone, hoitajattaren huone, kylpyhuone, kaksi sisäkäymälää ja keittiö. Avarassa keittiössä oli leivinuuni ja ovi pihalle. Potilaspaikkoja oli aluksi 17 aikuiselle ja kahdelle lapselle. Huoneissa oli rautasängyt, joissa olkipatja, lakana, tyyny ja punainen huopa. Sairaalan toiminta alkoi vuonna 1886. Sairaiden hoidosta huolehtivat Helsingin diakonissalaitoksen diakonissat ja apuhoitajat. Vuonna 1891 kuumelasaretti nimettiin kaupungin sairashuoneeksi. Vuodesta 1931 kaupunki itse palkkasi henkilökunnan: ylihoitajan, kaksi hoitajaa ja palveluskuntaa. Samalla tontilla olevan vaivaistalon parempikuntoiset asukkaat auttoivat taloustöissä. Vuonna 1913 sairaala laajeni, kun se sai käyttöönsä viereisen vaivaistalon rakennukset. Koulukadun sairaala tyhjeni 1970-luvun lopulla, kun potilaat siirtyivät Vanajaveden sairaalan kunnostettuihin tiloihin. Rakennuksessa toimi sen jälkeen vielä sairaanhoito-oppilaitos vuosina 1980–1985. Nykyään paikalla on asuinkerrostalo.
ahneus
anteliaisuus
elämänmuutokset
eriarvoisuus
ihmisyys
itsekkyys
joulu
kaksinaismoraali
saituus
tekopyhyys
yksinäisyys
yliluonnolliset voimat
Dickens, Charles
Kirjastot.fi
Teos on taiteilijakirja. Teoksen kannet romaninaisen hameenhelman mustaa samettia. Kannessa koristeena kankaan kulumisen jälkiä. Kirjan sivut "vanhaksi" käsiteltyä silkkipaperia. Ei kuvia eikä tekstiä. Kuljettu matka -sarjassa on 18 teosta. Uniikkikappale.
Dickhoff, Synnöve
Teos on taiteilijakirja. Teoksen kannet romaninaisen hameenhelman mustaa samettia. Kannessa koristeena kankaan kulumisen jälkiä. Kirjan sivut tumman siniharmaata, rypistynyttä silkkipaperia. Ei kuvia eikä tekstiä. Kuljettu matka -sarjassa on 18 teosta. Uniikkikappale.
Teos on taiteilijakirja. - Teos on itse sidottu ja käsitelty mm. kastelemalla ja polttamalla. Siinä ei ole sanoja eikä kuvia. Perusväri on ollut valkoinen, joka on kastuessaan muuttunut sisäsivuilla osin siniseksi. Yleisväri palaneen ruskea. Teos kuuluu sarjaa Lukemattomia tarinoita, sarjan teokset tehty vuosina 2004-2009. Uniikkiteos, tekijän signeeraama.
Teos on taiteilijakirja. Teos muistuttaa vanhaa kirjaa, joka on hapertunut ja kellastunut. Pinnassa kaksi prässättyä tulppaaninlehteä. Sidottu langalla, tukiharso. Paperia käsitelty eri menetelmin, mm. värjätty teellä. Uniikkikappale.
Teos on taiteilijakirja. Liittyy näyttelyyn "Musta muistiinpanovihko" Galleria Bakeliittibambissa 15.1. - 5.2. 1998. Teos koostuu päiväkirjamerkinnöistä ja muistoista taiteilijan Pariisin matkan ajalta. Päiväkirja kuuluu kuvakudokseen "Muistiin merkitty", 1988. Kollaasi, sekatekniikka. Kymmenen numeroitua kappaletta (4/10).
Donner, Ariadna
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu päiväkirjamerkinnöistä ja muistoista taiteilijan Firenzen matkan ajalta. Käsin tehty kollaasi, sekatekniikka. Tekijän signeeraama, ex. 2/10.
Dostojevski, F. M.
kuolema
pelko (tunteet)
tutkimus
yliluonnolliset olennot
Doyle, Arthur Conan
renessanssi 1400-luku laulumusiikki hymnit motetit hengelliset laulut antifonit
Dufayn viiden hengellisen laulun levytys, julkaistu alunperin äänilevyllä 1955 (Madrigale und Caccien aus dem Codez Squarcialupi / Landino ... ; Geistliche Werke / Guillaume Dufay). - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14019 ; Alma redemptoris mater /Vexilla regis prodeunt /Vergene bella /Flos florum /Veni Creator Spiritus
Dufay, Guillaume
Dumas, Alexandre
Teos on taiteilijakirja. Henrik Dunckerin valokuvia eri maista, mm. Latviasta, Suomesta ja Venäjältä. Kuvissa on yhtäaikaa komiikkaa ja traagisuutta. Julkaisija: The Latvian Centre for Contemporary Art. Julkaistu Vietejas Laiks -näyttelyn yhteydessä syyskuussa 2009 Galleria Carousellissa Riiassa.
Duncker, Henrik
Verpe, Karlis
Ziemele, Laura
Hämeen läänin kuvernöörin alamainen kertomus läänin tilasta ja hallinnosta vuonna 1883
92.84 HÄM
läänit
Häme
historia
Selvitys Hämeen läänin tilasta vuodelta 1883.
E. von Ammond
E.L.
Keuruun kaupunginkirjasto
E.T.
Eero Erkon kirje Minna Canthille 20.5.1888.
kirjeet
Minna Canth
Eero Erkko
Eero Erkon kirje Minna Canthille 3.8.1887
Eero Erkon kirje Minna Canthille [syksyllä 1887]
lehdistö
Kirjeen alku puuttuu eikä siinä ole päiväystä. Minna Canthin vastaus tähän kirjeeseen on päivätty 5.10.1887.
Finlayson & Co, G.W.Johnson ja Minna Canth arkistoaineistossa
luettelot
Finlayson & Co
Gustaf Vilhelm Johnson
Eero Hietakarin kokoamassa luettelossa on mainintoja Finlayson & Co:n, G.W.Johnsonin ja Minna Canthin esiintymisestä muun muassa Kuopion lääninhallituksen supliikkidiariossa, Kuopion Ekonomie Dombokissa, Kuopion maistraatin ja raastuvan Ekonomie ja Jurist Dombokissa. Lisäksi listaan on kerätty G.W.Johnsonia ja Minna Canthia koskevia sanomalehtiuutisia ja -ilmoituksia. Mukana on myös luettelo "Liiketulojen taksoitusluettelo Kuopiossa" sekä Kuopion lääninhallituksen passidiarion tiedot G.W.Johnsonin ja Minna Canthin ulkomaanmatkoista. Luettelon sivuista 1-8 on kopiota. Luettelon ohessa on päiväämätön saatekirje Eero Hietakarilta tuomari K. Lommille.
Eero Hietakari
Eerola, Esko
Teos on taiteilijakirja. Teos on muodoltaan haitarikirja, jonka sivuilla tussimaalauksia Kiinan pyhältä Taisan-vuorelta. Kannet vihreää silkkikangasta. Uniikkikappale.
Teos on taiteilijakirja. Haitarikirja, joka taittuu koteloksi. Kalligrafiaa ja tussimaalauksia. Numeroitu kappale (36/200).
Teos on taiteilijakirja ja haitarikirja. Akvarelleja vuorimaisemista ja puista sekä tussileimoja. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
työtodistukset
Lönnbohm, Viktor
arbetsbetyg
1891
1800-luku
1800-talet
Kopio Viktor Lönnbohmin työtodistuksesta Afskrift. Helsingfors stads Byggnadskontor. Stadsingeniören. Helsingfors, d. 18 Juni 1891. Till de mig företedda af biträdande ingeniören vid Helsingfors stads Byggnadskontor utfärdade arbetsbetyg för byggmästare V. K. W. Lönnbohm, intygas härmed ytterligare att Lönnbohm i egenskap af qvartersman under vintern 1890 handhaft muddringsarbeten med handmudderverk samt under vintern och våren 1891 emottagit och sorterat virke uttaget från stadens skogar äfvensom handhaft mindre byggnadsremonter, utfallsrensning och uppfört 2ne st stentrummor, hvarvid han väl vitsordats af sina närmaste förmän. Otto Ehrström. Afskriften i enlighet med originalet intyga:
Ehrström, Otto
Eila
Kerttu
EIP
Vanhaa Mäntsälää : Eripainos Uudenmaan Sanomissa v. 1935 olleista kirjoituksista
paikallishistoriat : Mäntsälä
väestöhistoria
elinkeinoelämä : Mäntsälä
koulut : Mäntsälä
Ek-Noponen, Oma
Mäntsälän kunnankirjasto
Teos on taiteilijakirja. - Teos on käsin painettu ja sidottu. Nimiösivulla muovitasku, jossa kolme paperinukkea.
Ekebom, Terhi
Eräsaari, Jenny
Tukiainen, Katja
Varsinais-Suomi
Turku
Åbo
siluetit
silhuetter
paperitaide
1910-luku
Ekelund, H.
E. Wallenius
Uusikaupunki
kirkkokuri
kirkkotekstiilit
kirkkohistoria
seurakunnat
Ekko, P.O.
P. O. Ekko
Kalanti
surakunnat
papit
lukkarit
suntiot
Timo Ekko
kirkot
kirkkoneuvostot
Erip.: Varsinais-Suomen maakuntakirja 6. Digitointiluvan antanut Timo Ekko.
P.O. Ekko
Ylipainos Uudenkaupungin Sanomista. Digitointiluvan antanut Timo Ekko.
Suomenmaan kansanpukuja, näytettyinä kuvauksissa kansan elämästä. I. Hämeenmaa
kansanelämä
tapakulttuuri
kansanpuvut
asunnot
talonpoikaiskulttuuri
hämäläiset
Tammela
Somero
Hämäläisten pukineiden olennaisimmat osat 1800-luvulla olivat valkoinen rohtiminen mekko, patalakki ja pieksut. Kansanpukujen ohella R. W. Ekmanin teos esittelee hämäläisen heimon luonnetta, hämäläisten asumisoloja, rakennuksia ja yleisemminkin kansanelämää sekä tapakulttuuria Hämeessä 1800-luvulla.
Ekman, R. W.
Julkaistu kirjana: Helsingfors : F. Liewendal, 1867.
Kansalliskirjasto
Karstula sai ensimmäisen kirkon 200 vuotta sitten
Härkmanin pojat : historiallinen novelli Isonvihan ajoilta
ihanteet
isänmaallisuus
kolmiodraama
naisen asema
sankaruus
sota (toiminta)
uskonnollisuus
Herpmanin pojat
Elfving, Betty
Tähtipojat: oululaisen kansantradition mukaan muistista ja eri lähteitä käyttäen sommitellut Jenny Elfving
kansanperinne
juhlat
esitykset
laulunäytelmät
kuvaelmat
tiernapojat
Oulu
Tähtipojat esittää jouluajan perinnenäytelmän opettaja Jenny Elfvingin (1871–1950) sommittelemana. Elfving käy näytelmän läpi vaihe vaiheelta varusteiden rakentamista myöten. Varusteista tärkein on tähti: ”Ilman sitä ei Tähtipojat-näytelmä ole mistään kotoisin.” Kirjan omistuskirjoituksen mukaan Tähtipoikia on käytetty apuna, kun tiernapoikia on valmennettu Oulunsuun Erkkolassa 1930-luvun alussa.
Elfving, Jenny
Helsinki : Otava : Teoksessa Koivu ja tähti sekä muuta joulu-ohjelmistoa.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Elias Erkon kirje Minna Canthille 22.3.1882
Elias Erkko
Kirjeen loppuosa puuttuu. Lähettäjä on päätelty kirjeen sisällöstä.
Elis Bergrothin kirje Minna Canthille 25.2.1888
Elis Bergroth