Keitele
valokuvat
koululaiset
oppilaat
1940-luku
Paananen, Wellamo
Kirkonkylän 2.lk koulun pihamaalla 1948. Taustakulissina silloisen majatalon käymälä, yksi pihapiirin kehyksiin kuuluvista neljästä (Selliinan, tohtorilan ja koulun oman lisäksi). Edessä vasemmalta Toini Jalkanen, Seija Ilola, ? Laitinen, Maija Kyröläinen, ? Koskinen, Salme Saastamoinen, nimi ei tiedossa, Aino Strandman, Tolonen, Arvi Aliranta. Takana vasemmalta nimi ei tiedossa, nimi ei tiedossa, nimi ei tiedossa, nimi ei tiedossa, Teuvo ?, Leo ?, nimi ei tiedossa, Pauli Jääskeläinen, Martti Nuutinen, Mauno Paananen, nimi ei tiedossa, Taavetti Pulkkinen. Valokuvaaja ei tiedossa.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
henkilökuvat
Aapeli Jauhiainen. Viinikkala, Uudiskangas. Vuosiluku ei tiedossa.
kokoukset
miehet
Kokousväkeä. Vasemmalta 2. Erkki Laukkanen ja 4. Heikki Tenhunen. Vuosiluku ei tiedossa.
rakennukset
1970-luku
Vanhan Osuuskassan ja Selliinan kahvilan rakennusten purku aloitettu. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.4.1974.
henkilöt
Mikko Siljamäen läksiäiset 1971(?) Vasemmalta Aarne Saastamoinen, rouva Siljamäki ja Mikko Siljamäki.
Paananen,Vellamo
kunnallishallinto
1960-luku
Vasemmalla dipl.ins. Otto Virolainen, kunnanhallituksen puheenjohtaja Aarne Saastamoinen ja dipl.ins. Kalevi Piipponen tutkivat Keiteleen rakennuskaavaluonnosta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.1.1968.
Keiteleen Yrittäjien perustamissopimuksen allekirjoitus 1970
yrittäjät
Apteekkari Vieno Frisk (oik.), toiminnanjohtaja Matti Tossavainen, sekä liikkeenharjoittajat Pauli Paananen ja Eemil Tikkanen allekirjoittamassa perustamissopimusta. Keiteleelle perustettiin paikkakunnan yksityisyrittäjien oma yhdistys, joka sai nimen Keiteleen Yrittäjät. Perustamiskirjan allekirjoittivat kaikki 15 läsnäollutta yrittäjää. Kokouksen puheenjohtajana toimi Pauli Paananen, sihteerinä toimitusjohtaja Tossavainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 12.2.1970.
Mannerheimin 100-vuotissyntymäpäiväjuhla 1967
juhlat
Pirkko von Koch ja Erkki Oksanen laskemassa partiolaisten seppelettä. Mannerheimin 100-vuotissyntymäpäivän vietto Keiteleellä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 9.6.1967.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. 12 irrallista kuvakorttia, joissa takana teksti suomeksi, latinaksi ja englanniksi. Portfolio.
Paasilahti, Saku
Rikhardinkadun kirjasto
Selenic, Ajla
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. 18 numeroimatonta, osittain taiteltua sivua, joilla valokuvia ja grafiikkaa. Numeroitu (11/57) ja signeerattu kappale omistuskirjoituksella.
Nuori Suomi - Päivälehden joulualbumi 3 1893
Reijonen
Juha
Päivälehden joulualbumista vuodelta 1893 löytyy mm. Juha Reijosen kirjoitus. Juho Reijonen syntyi Nurmeksessa vuonna 1855. Hän oli nuorsuomalainen pappi ja ensimmäisiä suomenkielisiä kirjailijoita. Reijonen vihittiin papiksi vuonna 1881. Sen jonka jälkeen hän toimi lukuisissa seurakunnissa. Vuonna 1891 Reijonen valittiin Virolahden kappalaiseksi. Vuosina 1881-1905 Reijonen julkaisi kymmenittäin kertomuksia, joissa hän kuvasi pohjoiskarjalaista ja paikallista rahvasta.
Päivälehden toimitus (toim.)
Päivälehden kirjapaino
Siveellisyysolot Pohjanmaalla rahvaan keskuudessa
kansantavat
sukupuolimoraali
terveyskasvatus
Pohjanmaa
1800-luku
Yrjö Weilinin perustama julkaisusarja Aikamme siveellisyyskysymyksiä oli 1900-luvun alun merkittävin moraaliopas. Sarjan kymmenennessä osassa kansankirjailija Pietari Päivärinta (1827-1913) pohtii siveellisyyden tilaa Pohjanmaalla aiheinaan mm. yöjuoksu, avioliiton ulkopuoliset suhteet ja viinan kirot.
Päivärinta, Pietari
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Varsinais-Suomi
Paimio
paikallishistoriat
Päiwiö, Juho
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä perikunnalta.
tapahtumat
runot
järjestöt
Lotta Swärd
Juhlaruno Joensuun Suojeluskunta-piirin ja Lotta Swärd -paikallisosaston 10-vuotisjuhlaan. Lotta Svärd (ruots. svärd = miekka) oli suomalainen naisten vapaaehtoisuuteen pohjautuva maanpuolustustyön tukijärjestö. Se toimi vuosina 1920—1944. Järjestö perustettiin tukemaan suojeluskuntia.
Pakarinen, Eino
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 39: MAANPUOLUSTUS
Teos on taiteilijakirja. Teos on käsin painettu ja sidottu. - Uniikkikappale. Valmistettu Taideteollisen korkeakoulun graafisen suunnittelun laitoksen järjestämällä taiteilijakirjakurssilla keväällä 2001, ohjaajana Tizzi Fib.
Pakaslahti, Hella
kaksinaismoraali
naisen asema
Pakkala, Teuvo
Kirjastot.fi
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
yhteiskunnalliset romaanit
kirjailijat
Oulu
1860-luku
1870-luku
Teuvo Pakkala (1862-1925) oli Minna Canthin ohella suomalaisen kirjallisuuden ensimmäinen merkittävä realisti, joka kuvasi kaupunkilaisten arkitodellisuutta. Pakkalan omaelämäkerrallinen esikoisteos Lapsuuteni muistoja paikantuu 1860- ja 1870-luvun Ouluun. Pakkalat asuivat Kuusiluodon saareen rakennetussa, purettavaksi määrätyssä hökkelissä. Viinaanmenevä isä kulki reissuillaan Etelä-Suomessa, äiti sairasteli ja Teuvo-poika joutui kiertelemään kerjuulla keskikaupungin porvariskodeissa. Pakkalan tuotannon perhekeskeisyyden sekä myötätunnon vähäosaisia kohtaan on arveltu juontuvan nimenomaan lapsuuden kokemuksista.
novellit
Novelli Tuomaalan tuwalla on kirjoitettu Tuomas ja Neena Pohjanpalon hopeahääpäivän kunniaksi. Teuvo Pakkala kuului kokkolalaisten Pohjanpalojen tuttavapiiriin ja toimi heidän omistamansa köysitehtaan konttoristina ja kauppaedustajana vuosina 1904-1907.
aapiset
äidinkieli
oppikirjat
Työ Kokkolan suomalaisen yhteiskoulun suomen ja ranskan kielen opettajana 1907-1920 inspiroi Teuvo Pakkalaa kirjoittamaan Aapisen (1908). Siinä hän johdattaa lukijoitaan luku- ja kirjoitustaidon tielle arvoituksin ja loruin sekä lasten arjesta tutuin esimerkein.
asuinrakennukset
tulvat
kevät
asunto-osakeyhtiöt
Alku-yhtiö
Hämeenlinna
1900-luku (vuosikymmen)
Kevättulvat olivat Hämeenlinnassa jatkuvana riesana 1900-luvun alkupuolella. Linnanpuisto joutui säännöllisesti keväisin veden alle, ja vesi nousi usein myös Niittykadun ja Tampereentien varrella sijaitsevien asuinrakennusten ympärille, niin että veneet ja lankkusillat piti ottaa käyttöön, jotta rakennuksista päästiin ulos. Kuvassa oleva talo on ilmeisesti yksi arkkitehti Henrik Helinin 1890-luvulla suunnittelemista työläisten asuintaloista, jotka muodostivat Alku-nimisen asunto-osakeyhtiön. Alku-yhtiö oli perustettu vuonna 1892 Niittykadun ja Koulukadun väliselle tontille Tampereentien varrelle. Tulvat ja tulipalot haittasivat yhtiön toimintaa vakavasti, mutta se toimi kuitenkin aina vuoteen 1923 asti, jolloin ajuri Heiniö osti tontin ja tulipaloilta säästyneet rakennukset.
Palander, E.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna -Tavastehus, Kirkollinen kirjakauppa - Kyrklig bokhandel.
Kirkollinen kirjakauppa - Kyrklig bokhandel
pojat
lapset
hiihtokilpailut
hiihto
Kuva hiihtäjäpojista Vanajaveden jäällä on luultavasti otettu aivan vuosisadan alussa, ennen vuotta 1904, jolloin kuvan ottaja lehtori Edvard Palander suomensi nimensä Suolahdeksi. Myös kortin julkaisija, Hämeenlinnan uusi kirjakauppa, lopetti toimintansa samana vuonna. Hiihtäjäpoikien on arveltu olevan Hämeenlinnan lyseon oppilaita, ja numerolaput poikien puseroissa ja päähineissä viittaisivat hiihtokilpailuhin, joita kouluissa innokkaasti järjestettiin vuosisadan vaihteessa.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinnan Uusi Kirjakauppa.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
H. A. H.
linnat
vankilat
tiet
Hämeen linna
Hämeen lääninvankila
Linnantie
Hämeen linna oli alun perin 1200-luvun lopulla perustettu moreenikumpareelle Vanajaveden kapeikon länsirannan saarelle. Melkeinpä saareksi linnan alue muuttui edelleen aina keväisin myös 1900-luvun alkupuolella, kun Vanajavesi tulvi kaupungin ja linnan väliselle niitylle. Linnantietä oli kuitenkin korotettu niin, että sitä pitkin pääsi kulkemaan kuivin jaloin. Linnan länsipuolella oli arkkitehti L. I. Lindqvistin suunnittelema, vuonna 1871 valmistunut vankilarakennus, jossa 1900-luvun alussa toimi lääninvankila. Päälinnassa ja kehämuurirakennuksissa oli naisvankilan tiloja.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinnan uusi kirjakauppa.
H. A. H. (Hans A. Hanson)
makasiinit
kirkkorakennukset
Hämeenlinnan kirkko
Keinusaari
Hämeenlinnan lyseon lehtori E. W. Palander (1845-1914) kuvasi viime vuosisadan alussa näkymän Keinusaaresta kohti kaupungin keskustaa ja kirkkoa. Kuvan oikeassa reunassa näkyy vuonna 1838 rakennetun kruununmakasiinin nurkkaa. Kruununmakasiineja käytettiin 1920-luvulle asti veroviljan säilytyspaikkoina. Empiretyylinen makasiini on rakennettu C. L. Engelin ja A. W. Arppen intendentinkonttorissa laatimien piirustusten mukaan. Vuodesta 1952 rakennuksessa on toiminut Hämeenlinnan taidemuseo.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus: Kirkollinen kirjakauppa - Kyrklig bokhandel.
asemarakennukset
rautatieasemat
Lyseon lehtori E. W. Palander (1845–1914) kuvasi Hämeenlinnan ensimmäisen vuonna 1862 valmistuneen asemarakennuksen tornin puoleisesta päästä vuosisadan vaihteen tienoilla. Aseman viereen eteläpäädyn lähelle rakennettiin vielä myöhemmin puinen tavara-asema, joka toimi myös tullirakennuksena. Lähistöllä oli myös yksi puinen asuinrakennus ja vajoja. Asema-aukion etelä- ja pohjoispuolelle istutettiin puita ja pensaita puistikoiksi. Kuvassa näkyy osa etelänpuoleista lehmuspuistoa, joka on edelleen alkuperäisellä paikallaan.
Hämeenlinnan uusi kirjakauppa
rautatiet
sillat
Rautatiesilta
Rautatiesilta Vanajaveden yli rakennettiin 1870-luvulla, kun rataa jatkettiin Hämeenlinnasta Tampereen suuntaan. Silta oli matala, mutta se oli rakennettu käännettäväksi, niin että suuremmatkin laivat pääsivät kulkemaan sen kohdalta. Sisällissodan aikana punaiset yrittivät räjäyttää rautatiesillan. Silta säästyi, mutta sen kääntökoneisto vahingoittui räjähdyksessä. Seuraavina vuosina Tampereen suunnasta tulevat laivat eivät enää päässeet Hämeenlinnan laivalaituriin. Rautatiehallitus päättikin sitten rakentaa sillan kokonaan uudelleen. Uusi silta valmistui vuonna 1924.
Academisk afhandling och oeconomisk beskrifning öfwer Kulsiala församling i Tavastehus län
luonto
maanviljely
karjatalous
paikallishistoria
Hattula
Tyrväntö
väitöskirjat
1700-luku
Tyrvännön kappalaisen poika Lars Palander esitteli vuonna 1767 Turun akatemiassa väitöskirjansa, jonka ohjaajana oli toiminut professori Pehr Adrian Gadd. Gadd oli hyödyn aikakauden tärkeimpiä tiedemiehiä Suomessa ja ohjasi aikansa tutkimusta käytännöllisiin talouskysymyksiin. Palanderin väitöskirja käsitteli väittelijän kotiseurakunnan Kulsialan eli Tyrvännön taloudellisia oloja. Palander aloittaa tekstinsä kiitoksilla ja kiittää erityisesti Lahdentaan kartanon omistajaa sotaneuvos Otto Ernst Boijea, jonka toimeenpanemia uudistuksia maanviljelyn, puutarhaviljelyn ja karjatalouden alalla hän myös innokkaasti esittelee. Palander kuvaa Tyrvännön luonnonoloja ja maatalouden tilaa mm. luettelemalla Vanajavedestä saatavat kalat, seudun puulajit, viljalajit ja muut viljelykasvit. Hän tekee myös käytännön ehdotuksia olojen parantamiseksi. Väitöskirja on ilmestynyt myös suomenkielisenä käännöksenä vuonna 1975.
Palander, Lars
Julkaistu kirjana: Turku : Joh. Christoph. Frenckell, 1767.
Gadd, Pehr Adrian
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu sellofaanipaperisivuille kiinnitetyistä karamellipapereista, joihin on liimattu valokopioita tekijän lapsuusajan valokuvista. Kannet käsintehtyä paperia. Uniikkikappale.
Palander, Ritva
Hämeenlinna - Raatihuone - Kirkko - Aulanko
torit
kirkot
Aulanko
raatihuone
Vanajavesi
1890-luku
A. Alopaeuksen kirjakauppa toimi Hämeenlinnassa vuodesta 1888 maaliskuuhun 1900. Alopaeus julkaisi omalla kustannuksellaan myös postikortteja. Tässä piirretyssä sommitelmakortissa on kuvattuna kaupungin tärkeimmät nähtävyydet 1800-luvun lopussa: Raatihuone, kirkko ja Aulanko. Raatihuoneen katolla liehuu Venäjän lippu. Keskimmäisessä pikkukuvassa on näkymä idästä Vanajaveden yli kohti keskustaa. Kortin piirtäjä on ruotsalaistaiteilija Anna Palm (1859-1924).
Palm, Anna
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : A. Alopaeus.
Liperi
sairaalat
Julkaisusta: Suomen Kunnansairaalalaitos 50-vuotias
Palmén, E.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – LIPERI-kansio
Silmäys Itä-Suomen lahjoitusmaitten historiaan
Karjala
lahjoitusmaat
historia
Kirjassa kerrotaan lähinnä Laatokan Karjalan mutta myös laajemmin Itä-Suomen lahjoitusmaitten historiasta ja niiden lunastamisesta.
Palmen, E. G.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.6 PAL
Otawa
Högholmens album = Korkeasaaren kuvasto : för turister och vänner till djurgården = matkailijoille ja eläintarhan ystäville
djurparker bildverk eläintarhat kuvateokset 1910-talet 1910-luku
Palmgren, Rolf
Palmqvist, Suoma
Keuruun kaupunginkirjasto
Rotonen, Marja Leena
kansanlääkintä
lääkekasvit
Marja Rotonen oli taitava kansanparantaja, kätilö, kuppari ja ompelija, joka siirsi oppinsa miniälleen Lyydia Palkokankaalle. Hopealusikalla poistettiin roskat silmästä, kerninäppyihin käytettiin riisivoidetta, lihassärkyyn ja reumatismin hoitoon tehtiin männyn kerkistä, kanervasta, haavan parkista ja muurahaisen munista haude, joka lisättiin kylpyveteen. Nämä ja monet muut konstit olivat ennen käytössä kansanparantajilla.
Palokangas, Lyydia
Jefremoff, Irja
Inarijärvi
Pulmankijärvi
Utsjoki
Karigasniemi
Nellim
Tervaniemi, Alarik
Lampinen, Mikko (Lampinen)
Palokangas, Leevi
Palokangas, Hermanni
Heikkelinneiti
Kantojärvi
hautajaiset
ruumis
hautauspalvelu
Hautauspalvelujen tarjoaminen ja arkkujen välitys siirtyi Lyydia Palokankaan tehtäväksi Leevi Palokankaan kuoleman jälkeen. Sairaalassa kuolleet vainajat laitettiin arkkuun hoitajien toimesta, mutta sairaalan ulkopuolella kuolleet toimitettiin Palokankaalle Lyydian käsiteltäviksi. Joskus kylmässä kangistuneita ruumiita jouduttiin sulattelemaan saunassa, sillä niitä ei saanut muutoin laitettua arkkuun. Hautauspalveluun kuului arkkuunpanon lisäksi, seppelten sitomista ja hautajaistarjoilun järjestämistä.
Isäntä Lehtisen autonkuljettajasta itselliseksi yrittäjäksi
Anttila, Alpe
Lehtonen, Kalle (Isäntä-Lehtinen, Lehtokalle)
Heinonen, Jalmari
tietyöt
kuorma-autoliikenne
kuorma-autonkuljettajat
kuorma-autot
rahti
tavaraliikennne
1920-luku
kievarit
autokoulut
matkustaminen
Samppa Palokangas matkusti kevättalvella 1924 Lahteen autokouluun. Matka taittui Ivalosta Rovaniemelle kievarikyydillä ja siitä eteenpäin junalla. Autokoulureissu kesti kaksi kuukautta, mutta ajamaan hän oppi oikeastaan vasta kauppias Lehtisen autonkuljettajana. Työhön kuului mm. rahdin hakua Rovaniemeltä. Tiet olivat huonoja ja Rovaniemen reissulla joutui ylittämään seitsemän lossia. Tavaraa sai lastata enintään 1200 kg ja silloinkin jyrkissä ylämäissä sitä jouduttiin purkamaan välillä pois kyydistä. Eräällä poronruhohakureissulla kuorma-auto hajosi Inarin tielle. Reissun aikana maahan oli satanut lunta, jota ei siihen aikaan aurattu. Lasti jouduttiin hakemaan hevospelillä ja auto jäi talveksi tien varteen. Keväällä Palokangas nouti auton ja lunasti sen itselleen ajopalkkioilla.
Palokangas, Samuli Fabian (Sammu)
Luostarinen, Usko
Nautsi
Nautsijärvi
Jänkkävaara
Rönkkö, Tuomas
Rönkön kivi
Palokankaan veljeksillä Arvolla, Samulilla ja Tuomaksella oli kaikilla kuorma-autot, joita käytettiin 1930-luvun alkupuolella vain kesäisin. Talveksi autot laitettiin pukin päälle ja lähdettiin savottatöihin. Kuorma-autolla tehtiin myös hupiretkiä Inariin, Jänkkävaaraan ja tunturiin. Auton lavalla istuttiin kuin kyyhkyset orrella, eikä virkavalta puuttunut matkustamiseen. Tavarankuljetusreissuja tehtiin myös Petsamoon. Eräänä myöhäissyksynä Sammun auto levisi Nautsijärven jängän laidalle. Kyydissä olleet tavarat kuskattiin hevosilla Petsamoon ja kyytimies jäi korjaamaan autoa. Käsistään kätevä mies sai auton kuntoon ja pääsi takaisin kotiin.
Kuorma-autoja ja muisteluja niiden toiminnasta
Litsantie
Petsamojoki
Ylivieska
talvisota
Letukka, Veteraani, Ford, Sisu. Tässä muutamia kuorma-autoja, joita Sammu Palokangas on elämänsä varrella sompaillut. Ensimmäinen auto 1920-luvulla oli kaksivaihteinen ja siinä oli puupyörät. Etenkin takapyörät kuumenivat kuorman ajossa, joten ne irrotettiin yön ajaksi turpoamaan. Hytti lämpeni pakoputkesta vedetyllä viritelmällä, josta tuli lämpöä sen verran että ikkuna pysyi sulana. Ensimmäiset kuorma-autot olivat bensiinikäyttöisiä ja ne käynnistettiin veivillä. Sota-aikana Sammu toimi armeijan ottolautakunnassa, jonka tehtävänä oli toimittaa siviiliautot armeijalle. Tässä tehtävässä hän kävi myös Litsantiellä, jota saksalaiset olivat pommittaneet edellisyönä. Pommitusten seurauksena Petsamojoen rannat alkoivat vyöryä ja joen uoma muutti suuntaansa. Sodan jälkeen kolhuja saanut kuljetuskalusto palasi sodasta, osa häkäpöntöillä varustettuna ts. ne oli muutettu puukaasulla toimiviksi. Veteraanikin kotiutui Kannakselta sopivasti evakostapaluun aikoihin. Monenlaisia sattumuksia sattui autojen kanssa, joita on mukavaa muistella jälkikäteen kotisohvalla.
kartanot
muistelu
oppilaitokset
karjanhoito
Nakkila
Nakkilan kirjasto-kulttuurilautakunta järjesti vuonna 2005 "Muistoja Villilästä" muistitiedonkeruun. Keruun tuloksena ilmestyneessä kirjasessa muistojaan kertovat muun muassa muonamiehen poika, tallimiehen tytär ja karjakko. Haastattelut on kirjoittanut muistelmiksi Tiina Palomäki, ellei toisin mainita haastattelun yhteydessä. Valokuvia Villilän kartanosta -osion kuvat ovat Kristiina Niemisen valokuvakokoelmista.
Palomäki, Tiina
Nakkilan kunnankirjasto
Teos on taiteilijakirja. Teos on rengaskirja. Piirroksia nuoren pojan elämästä. Signeerattu uniikkikappale AP.
Palombi, Colin
Teos on taiteilijakirja. Mustavalkoisia valokuvia hyllyllä olevasta epämääräisestä veistoksesta, joka muistuttaa merimiesten aikoinaan tuomia posliinikoiria. Veistos muuttuu kuva kuvalta ja peittyy välillä heinätukon alle. Painos 500 numeroitua kappaletta.
Pálsson, Magnús
Teos on taiteilijakirja. Teoksen 10 kuusiväristä alkuperäistä linoleikkausta ovat Wolfgang Jörgin ja Erich Schönigin käsialaa. Käsinpainettu. Numeroitu kappale (197/300).
Pankowski, Marian
Jörg, Wolfgang
Schönig, Erich
Rauma
Lappi (kunta)
Hinnerjoki
Rauman maalaiskunta
Papunen, Pentti
Rauman seudun historiatoimikunta
Parantainen, Juha-Pekka
kirjastohistoria
bibliotekshistoria
Vaasa
Vasa
1800-talet
1900-luku
1900-talet
Vaasan kaupunginkirjaston historia vuodesta 1863 nykypäivään.
Paro, Leena
bibliografiat
bibliografier
1700-talet
Luettelo Vaasan Lukukirjaston kokoelman säilyneistä kirjoista
fin
swe
Artikkeli Vaasan Lukukirjaston toimintaan osallistuneen Lovisa Charlotta Reuterholmin elämästä
Vasa stadsbibliotekets bibliotekshistoria
Nykvist, Ulrika