Keitele
valokuvat
syntymäpäivät
1960-luku
Paananen, Wellamo
Lassi ja Olga Tossavainen isännän 60-vuotispäivänä Hamulan Pellonpäässä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 1.7.1966.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Lassi Luntenius : kuinka keijukaiset jouluyönä warastivat hänen Oulun kirkkomaalta
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
taruolennot
keijut
1870-luku
joulu
Oulu
Lassi Luntenius kertoo juoposta ja pahanilkisestä haudankaivajasta, jonka keijukaiset käännyttävät hyveiden tielle. Tapahtumien miljöönä on Oulu ”kauan, kauan aikaa tätä ennen – niin kauan aikaa, että juttu mahtaa olla tosi”. Pastori ja toimittaja Robert Mellinin (1826-1880) kirja edustaa varhaista kotimaista nuortenkirjallisuutta. 1800-luvun lopulla vaikutteita otettiin etenkin brittikirjallisuudesta ja Lassi Lunteniuksessakin on selviä yhtymäkohtia Charles Dickensin tarinaan A Christmas Carol (Joululaulu).
Mellin, Robert
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
tukkukauppa
partihandel
kangaskaupat
tygaffärer
Vaasa
Vasa
Hovioikeudenpuistikko
Hovrättsesplanaden
1900-luku
1900-talet
yritykset
företag
Kangas- ja rihkamatavarain tukkukauppa. Waasa Perustettu 1905. J. Lassila Frith. Tikanoja Partihandel med tyger och korta varor. Wasa.
Suomen kauppa, meriliike ja teollisuus
Finlands handel, sjöfart och industri
fin
swe
lastenhoito
Päijänne-lehdessä 22.2.1878 nimimerkillä -nn- ilmestynyt lehtikirjoitus otsikolla "Lasten hoidosta", jossa käsitellään mm. omakohtaisia kokemuksia lasten riisitaudin hoitamisesta. Todennäköisesti Minna Canthin laatima (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Minna Canth
Lasten kasvatuksesta niiden yhdeksänä ensi ikävuotena
kasvatusoppaat
lapset
lasten kehitys
lapsipsykologia
Suomessa virisi 1800-luvun lopulla monipuolinen keskustelu lastenkasvatuksen merkityksestä ja menetelmistä. Keskusteluun otti osaa myös Limingan kansanopiston johtaja Kaarlo Kerkkonen (1869–1928). Hän tähdensi lapsen iän ja luonteen huomioon ottavaa kasvatusvastuuta sekä kohtuullisen kurin ja myönteisen palautteen merkitystä. Kerkkosen kasvatusajattelun lähtökohtana oli kristillinen maailmankatsomus.
Kerkkonen, Kaarlo
lastenkirjat
aapiset
1800-luku
Jaakko Juteini julkaisi jo vuonna 1816 alkuopetusta varten oman aapisensa nimellä Lasten kirja. Lasten kirjaan liittyy myös opettajan ohjeeksi tarkoitettu kirjanen: Lyhyt neuwo lapsen opettajalle. Juteinin aapinen aloittaa lukutaidon opettamisen esittelemällä "perustussuomen puustawit": äänelliset (vokaalit), yksinänsä äänettömät (konsonantit), pitkä-äänelliset sekä kaksi-äänelliset (diftongit). Kansalliskirjaston Pelasta kirja -kampanjassa on digitoitu Juteinin Lasten kirjan kolme ensimmäistä painosta. Toinen painos ilmestyi vuonna 1819 ja kolmas vuonna 1826.
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1816. http://www.rahasto.kansalliskirjasto.fi/pelastakirja/digitoidut.php?id=221
Kansalliskirjasto
kirjailijat
Hattula
Hämeenlinna
Kansalliskirjaston Pelasta kirja -kampanjassa on digitoitu Juteinin aapisen eli Lasten Kirjan kolme ensimmäistä painosta. Ensimmäinen painos ilmestyi vuonna 1816, toinen vuonna 1819 ja kolmas vuonna 1826.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin tykönä), 1819.
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1826.
Joensuu
henkilöt
kirjat
Hällström
Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Myös kirjaston lainattavien kirjojen joukosta löytyy Emilialle kuuluneita kirjoja. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä. Vuonna 1593 painettu Lasten Lauluja - Tampereen Pyhäkoulun toimittama kokoelma Pyhäkoulujen y. m. tarpeeksi -kirja on kuulunut Emilia Hällsrömille.
Tampereen pyhäkoulu
K. D. Fontellin kustantamo
Törmänen
Alajoki
koulunkäynti
leikit
ulkoleikit
kotityö
Lasten tehtävänä oli auttaa vanhempia kotitöiden teossa, veden ja puun kannossa, lehmien lypsyssä sekä lehtikerppujen ja heinänteossa. Työn lomassa käytiin koulua ja leikittiin etupäässä ulkoleikkejä. Myrkkyroona, ruutupelit, piilosillaolo, könkkä ja hyppylauta olivat suosittuja leikkejä. Leikkikaverit löytyivät omasta pihasta, sillä perheet olivat suuria.
Rajala, Aini Amanda
Vaattovaara, Merja
Kuninkaisten päiväkoti
päiväkodit
Huittinen
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1988
Huittisten Joulu
lastenkodit
orpokodit
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1977
Hovi, Mirja
Toivonen, Jorma
Keuruun kaupunginkirjasto
Lastentyöhuoneen kannatusyhdistyksen säännöt
järjestöt
köyhäinhoito
säännöt
Joensuun lastentyöhuoneen ylläpito oli vapaaehtoisten varassa. Sitä pidettiin yllä yhdistyksen jäsenmaksuilla ja muuten kerätyillä varoilla. Työhuoneen tarkoitus oli ---"hankkia Joensuun kuntaan kuuluvain köyhäin wahempain lapsille, jotka muuten ehkä kerjäisiwät, työtä ja kohtuullista rawintoa siihen aikaan wuodesta, jolloin työmiehet eiwät woi riittäwästi ansaita perheensä elättämiseksi." Kerjääminen oli kaupungissa kielletty, mutta sitä kuitenkin harjoitettiin. Kerjäävien lasten määrä vaihteli eri vuosina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37: SOSIAALIPOLITIIKKA
Joensuun kirjapaino
Varsinais-Suomi
Raisio
kiskoautot
junat
museojunat
rautatiet
Raision aseman kautta kulki vilkas junaliikenne vielä 1960-luvulla. Samalla vuosikymmenellä alkoivat kuitenkin paikallisjunien matkustajamäärät vähentyä linja-autojen alkaessa liikennöidä yhä enemmän Turun ja Naantalin väliä. Nykyään Raision aseman kautta kulkee ainoastaan tavaraliikennettä. Kuvassa tilausajossa ollut Dm7-sarjan kiskoautojuna eli ns. lättähattu Raision asemalla 6.9.1997.
Rantala, Mika
Raision kirjasto
rakennukset
lattiat
Honkajoki
Lattianäkymä (1_55 Honkajoki). Jonkin rakennuksen sisälattia. Tehty paksuista hirsistä. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
1930-luku
koululaiset
oppilaat
hiihto
Laturetkellä 3.2.1935. Opettajana Pitkänen. Mukana ahkerat hiihtäjät: Maija Jäntti, Liisa Simonen, Airi Laukkanen, Irja Pellikka, Elsa Reininsalo, Laimi ja Enni Paananen, Toini Jäntti, Veera, Emil ja Voitto Vesterinen, Martti Kuhlman ja Pauli Nuutinen.
1970-luku
Laturetken nuorin osanottaja 4-vuotias Timo Nykänen lähdössä äitinsä Leenan kanssa 10 km:n taipaleelle. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.2.1974.
Kananen, Taimi
Laukaalaiset talvisodan kiirastulessa Taipaleenjoella
Ylitalo, Urho
Laukaalaiset, löytäkää kotiseutunne, löytäkää Laukaan kotiseutumuseo!
Ikonen, Antti
Berndtson, Nils
Miettinen, Mirja
Luokomaa, Timo
Koukka, Terttu
Naukkarinen, Eeva
Sipilä, Leena
Laukaan museonäyttely : viljamakasiini sisustettiin
Seppälä, Marketta
Laukaan nimistö : kivikautista, balttikautista ja muinaissuomalaista paikannimistöä
asutus
asutushistoria
historia
paikannimet
etymologia
teoriat
88.29 (ykl)
Kosonen, Ilmari
Laukaa -- Pellosniemi
Laukaan pohjoinen kyläseura ry.
kylät
kylätoiminta
Laukaa
Työryhmä
Laukaan viljamakasiini- jäänne pitäjänhallinnon ajalta
Kokko, Pentti
Laukaassa sijaitsevan Tie-ja vesirakennuslaitoksen konekorjaamon syntyvaiheista nykypäivään
Hammaren, Mikko
Laukas oli balttiasuttajien suurpitäjä : erilainen näkemys Laukaan nimistöhistoriasta
sukunimet
Laukaus Kukonhiekassa jouluyönä : muistelma kolmikymmenluvulta
Hänninen, Eeti
yrittäjät
Laulaja
lehdissä julkaistut kertomukset
Uudessa Kuvalehdessä 1895 ilmestynyt Minna Canthin kertomus.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Pohjois-Karjala
Kohtavaara
Lieksa
Koli
Kitee
evankelis-luterilainen kirkko
tapahtumat
käsiohjelmat
kuorot
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Tekijän käsikirjoituksesta suom. Minna Canth
Tavaststjerna, K. A.
Oja, Aulis
Laulu Punakaartin hallituksesta Laitilassa
Laitila
kansalaissota
punakaartit
laulut
Ahlqvist, Viktor
rakkaus
Linnankoski, Johannes
Kirjastot.fi
Huittisten Museo- ja Kotiseutuyhdistys
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1986
arkkiveisut
onnettomuudet
Merijärvi
haaksirikot
hengelliset laulut
Lauluja nuorisoille -vihkon kolme onnettomuusaiheista veisua ovat ilmeisesti G. W. Gustafssonin kirjoittamia. Gustafsson oli aikansa tuotteliaimpia viisujen sepittäjiä. Hän esiintyi myös nimimerkeillä ”Kustaa Kustaanpoika Lapista” ja ”Kansan parasta harrastava henkilö”.
Gustafsson, G. W.
Hämeenlinna : Hämäläisen osakeyhtiön kirjapaino
laulujuhlat
Nakkila
1920-luku
Nakkilassa pidetyt ensimmäiset laulujuhlat vuonna 1922 (joidenkin lähteiden mukaan v. 1923). Laulujuhlalava Arantilassa.
Nakkilan kunnankirjasto
Nakkilan toiset laulujuhlat järjestettiin 14.-15.7.1934 seuratalo Karhulan pihapiirissä.
Satakunnan Nuorisoseurojen Liitto
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1994
Pukkilan laulukööri kesäretkellä kuorojohtaja Johan V. Marttisen johdolla.
Pukkilan kunnankirjasto
kaunokirjallisuus
kihlaus
kuolema
Karjala
Turun kaupunginkirjasto
Laulut kansainvalistusseuran laulu- ja soittojuhlassa Turussa kesällä 1892
Turku
seurat
kuorolaulu
Turun kansanvalistusseura