Lehtori Hellmanin vaimo
käsikirjoitukset
novellit
Novelli ilmestyi ensimmäisen kerran Pohjalainen-lehdessä 21.11.-30.12.1890 niin sanottuna nurkkanovellina. Se julkaistiin myöhemmin myös Canthin kootuissa novelleissa (Novelleja 1-2, 1892). Käsikirjoitus on todennäköisesti se, jonka Canth lähetti lehteen julkaistavaksi.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
lehdissä julkaistut kertomukset
Pohjalainen-lehdessä 1890–91 ns. nurkkanovellina ilmestynyt Minna Canthin kertomus. Kertomuksen oli tilannut lehden päätoimittaja Oskar Ansas. Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/22482#?page=3
Keitele
valokuvat
1970-luku
henkilökuvat
Paananen, Wellamo
Lehtori Mirja Siljamäki Keiteleen sotainvalidien naisjaoston työillassa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.2.1970.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Lehtori Nantti Sainion arvaamaton lähtö maailmasta ja vaimonsa vangitus
arkkiveisut
Hämeenlinna
murhat
rikokset
1890-luku
F. A. Kaseliuksen laatima arkkiveisu kertoo hämeenlinnalaisen lehtorin Ferdinand (Nantti) Sainion murhasta, josta tuomittiin lehtorin Aina-vaimo. Arkkiveisu on painettu Tampereella Uuden kirjapaino-yhtiön kirjapainossa.
Kaselius, Frans August
Julkaistu painettuna: Tampere: Uuden kirjapaino-yhtiön kirjapaino, 1892. http://www.tampere.fi/kirjasto/digiaineisto/arkkiveisut/maalliset/kaselius.pdf
Tampereen kaupunginkirjasto
Lehtorin pyöräretki. Käsikirjoitus heinäkuu 1946
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
urheilu
maailmankatsomus
Digitoitu dokumentti on kellanruskeakantinen keskikokoinen lehtiö, jossa otsikko "Lehtorin pyöräretki EV" (eli Esko Viirteen merkitsemä). Lopusta revitty lehtiä pois. Sisältää novellin käsikirjoituksen. Novellissa Lehtorin pyöräretki pikkukaupungin eläkkeellä oleva vanhapoikalehtori harrastaa urheilua ja voimailua ja ostaa ensimmäisenä polkupyörän. Lehtori ajaa maaseudulle, heittelee ilokseen sorakuopassa pikkukiviä, joita lentelee toisessa kuopassa olevien soranajajien niskaan. Miehet uhkaavat köyttää lehtorin ja viedä hänet prännärille eli pienpolttajalle. He eivät ymmärrä urheilun merkitystä. Lehtori pakenee ensin juosten ja sitten pyörällään, miehet eivät pysy perässä. Pakinoitsija Siltavahti (Esko Viirret) kertoo Oulu-lehdessä 9.11.2008 julkaistussa pakinassa Jumalan juoksupoika, että lehtorin mallina on ollut oululainen uskonnon lehtori Georg A. Waenerberg (1865-1941), joka perusti Nuorten Ystävät ry:n ja jolla usein oli niin kiire, että hän juostessaan talutti pyöräänsä, kun ei kerinnyt hypätä satulaan. Laajuus 24 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 2.7.1946 Ilmestynyt Työväen Joululehdessä (1946) ja kokoelmassa Heta Rahko korkeassa iässä (Otava 1947). Sisältyy teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Leikkaus meneillään Orimattilan kunnansairaalassa 1960-luvulla
lääkärit
sairaalat
leikkaussalit
Rousi, Torsti
1960-luku
Taustalla tohtori Torsti Rousi, etuoikealla Alli Koskinen.
Orimattilan kaupunginkirjasto
Iisalmi -- Paaslahti
1950-luku
leikkikalut
ulkoleikit
Maija Liisa Kettunen kertoo lapsuuden ulkoleikeistä ja leluista Iisalmessa 1950-luvulla.
Kettunen, Maija Liisa
Iisalmen kaupunginkirjasto
päivähoito
lastentarhat
päiväkodit
pihat
leikki
keinut
lapset
rakennukset
Kaivokadun lastentarha
Kaivokadun päiväkoti
1947
1940-luku
Kaivokadun lastentalossa sijainnut kaupungin lastenkoti muutti vuonna 1946 Vuorentaan kylän Rääpiälään, ja siltä vapautuneisiin tiloihin perustettiin seuraavana vuonna Hämeenlinnan kaupungin ensimmäinen lastenseimi 23 lapselle. Myös yksi puolipäiväosastoista muutettiin kokopäiväosastoksi 1940-luvun puolivälin jälkeen. Ullakkokerroksen tilat vapautuivat asuntokäytöstä vuonna 1949, ja silloin perustettiin vielä yksi 15 lapsen kokopäiväosasto, minkä jälkeen Kaivokadun lastentarhan lapsimäärä oli suurimmillaan. Entisen rouvasseuran talon huoneissa ja pihalla touhusi silloin enimmillään 113 lasta, joista nuorimmat seimiläiset olivat vain kolmen kuukauden ikäisiä vauvoja. Lastenseimen ja lastentarhan johtajattarena 1940-luvun loppupuolella toimi Aira Merisalo ja opettajina Hildi Nystörm, Kyllikki Malinen ja Lea Valkonen. Lastenseimen hoitajina olivat Aune Auvinen ja Greta Järvi. Talon pihalta kesällä 1947 otetussa kuvassa näkyy vähän pihanpuoleisen osan päätyä ja osa leikkikentästä. Vain kokopäiväosasto oli toiminnassa myös kesäkaudella. Lisäksi kaupunki järjesti lastentarhan pihalla kesätoimintaa kaupungissa kesää viettäville alle kouluikäisille lapsille. Lapsista huolehtimaan palkattiin ns. kesäkaitsijoita, ja kesän leikkikenttätoimintaan osallistuneet lapset saivat myös yhden lämpimän aterian päivässä.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
kurssit
Leikkikerhon ohjaajakurssi. Terveyssisar Else Kalmari, Hilkka Puhakainen ja kätilö Kyllikki Halonen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.4.1968.
leikkimökit
ihmiset
lastenvaatteet
Pukkila -- Kantele
pärekatot
Perttilän pihalla ovat Eeva Luoto (vas.), Ella Perttilä, Mauno Perttilä ja Leena Luoto. Taustalla on pärekattoinen leikkimökki "Vinkula". Kuva on otettu n. 1939.
Pukkilan kunnankirjasto
museoesineet
Honkajoki
Leili (4_291 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 291. Ympärys yhdestä puusta tehty. Maalaamaton. Puuvanteet. Vitsasanka.
Heikkilä, Juhani
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
kirjailijat
författare
runoilijat
diktare
1878
1926
Eino Leino 6.7.1878 - 10.1.1926 Eino Leino – alkuaan Armas Einar Leopold Lönnbohm – syntyi vuonna 6. heinäkuuta 1878 Kajaanin Paltamossa. Leinon isä oli komissiomaanmittari Andreas Lönnbohm (alkuaan Antti Mustonen) ja äiti Anna Emilia Lönnbohm (o.s. Kyrenius). Leinon lisäksi perheessä oli yhdeksän vanhempaa lasta: kuusi poikaa (Oskar, Kaarlo, Viktor, Kasimir, Paul ja Artur) ja kolme tyttöä (Olga, Hilda ja Elin). Kotitalon nimi oli Hövelö ja siellä asui ajoittain myös äidin sisko Olga Kyrenius. Leino suoritti lukion Hämeenlinnan lyseessä. Hämeenlinnassa hän asui Fredrika Wetterhoffin luona. Wetterhoffin luona hän sai huonetoverikseen saksalaissyntyinen kutojamestarin Carl Neun, jonka rouva Wetterhoff oli palkannut opettajaksi kutomakouluunsa. Neusta tuli Leinon ystävä ja he olivat kirjeenvaidossa vielä senkin jälkeen, kun Leino oli muuttanut pois Hämeenlinnasta.
Iisalmi
leipomot
(Aineiston luovuttajat: Pentti ja Kyllikki Keinänen)
leirikoulu
leirit
kesäleirit
Arto Lehtisen valokuva-albumista löytyneitä kuvia Mäntsälässä, Hunttijärven lähellä järjestetystä leirikoulusta. Raittiuden Ystävät ry:n nuorisoleiri järjestettiin vuonna 1949.
seurakunnat
rippikoulu
Ensimmäinen leiririppikoulu päättyi Keiteleellä 1.8.1965. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.8.1965.
Leivinsarvi (4_383 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 383. Sarvesta valmistettu.
tulisijat
Leivinuuni ja muuri (1_166 Honkajoki). Uunin luukku auki. Muurin edessä vaalea laatikko ja tumma selkänojallinen tuoli. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
museot
kotiseutumuseot
Lapsuusmuistoja kotiseutumuseossa. Vitriinissä on kaksi leikkikaluina käytettyä matkalaukkua, puusta valmistettu hyrrä, kuvapalikat, muistokirja 1930-luvulta, rihvelitaulu, joka on valmistettu ajanjaksolla 1890–1910, sekä lelu, jonka narusta vedettäessä kanat nokkivat laudalla olevia jyviä.
Mäkelä, Pertti
Marasto
Jäkäläpää
Kuivakuru
Miessijoki
Lemmenjoki
Angeli
Siikajärvi
Pihlajakuru
Morgamoja
Korppila, Urho
Wasko, Jouni
Loppukaarre
Ruokanen
Tirron, Jouni ks. Wasko Jouni
Merenluoto, Kari
Turkka, Pekka
Kangasniemi, Väinö
Savottojen loppuessa kesäajaksi Pekka lähtee kullankaivuuseen Wasko Jounin ja Korppilan Urhon kanssa. Ensimmäisenä kesänä kaivuu aloitetaan Marastosta, josta siirrytään Jäkäläpäälle Pehkosen ojana tunnettuun paikkaan. Lopulta he päätyvät Loppukaarteen valtaukselle, jossa saavat luvan kaivuuseen, mutta ehtona on, että Pekka ja Urho rakentavat kämpän. Se valmistuukin seuraavana kesänä. Kultaa tulee mukavasti Ensimmäisen kesän uurastuksen tuloksena kultaa on jo 500-600 g, jota Urho lähtee myymään. Kaivajien palkkio ensimmäisen vuoden saaliista jää niukanpuoleiseksi, mutta seuraavina kesinä kullanmyynti onnistuu ja päiväpalkoista tulee hyviä. Pekan mukaan kulta on tarttunut vanhoihin uomiin rinteille ja erityisen hyvä kaivuualue on Lemmenjoki, Jäkäläpää Miessin kolmio. Suurin Pekan saama hippu on painanut 34 g. Pysyväksi muistoksi kullasta on jäänyt äidin vihkisormus. Kulta-alueilla oli runsaasti myös erilaisia jalokiviä kuten korundeja ja granaatteja. Niitä ei osattu ottaa tuolloin talteen ja arvokkaat kivet jäivät maastoon.
Morottaja, Pekka
Mansikka-Aho, Vilho
Njurgalahti
poronhoito
kullanhuuhdonta
turismi
Ruska-aika Lemmenjoella on kiireistä aikaa, turistit ovat löytäneet Lemmenjoen. Suurin osa matkailijoista käy päiväseltään veneellä reissun Kultasatamassa. Turismi, poronhoito ja kullanhuuhdonta sopivat hyvin samalle paikkakunnalle kun yhteisymmärrystä löytyy, joskin paliskunnan alueella esiintyy myös eriäviä mielipiteitä asioista.
Jomppanen, Olavi
Partanen, Seppo J.
Timonen, Martti
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Alkuperäiset valokuvat taiteilijan isoäidin kuva-albumista 1930-luvulta. Sekatekniikka, grafiikkapaperi. Esilehdet ja ruskeiden pahvikansien päällys Nepalin paperia, kansien sisus mustaa kluuttikangasta. Sidottu käsin pellavalangalla. Lopputyö TAIK graafisen suunnittelun osastolla 2001. Tekstit ladottu ja painettu käsin Taideteollisen korkeakoulun kohopainopajassa. - Numeroitu painos (14/20).
Virtanen, Susanna
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja ja postitaidetta. Teoksessa on 12 taiteilijan töitä paperitaitoksen sisällä. Teoksesta on 100 numeroitua kappaletta (41/100).
Lehmus, Jukka
Lémna pistia. Vol. 1 : fractured projections of a gyrovague experiment
Teos on taiteilijakirja. Numeroitu painos (ex. 74).
Teos on taiteilijakirja. Numeroitu 350 kappaleen painos. Nide sisältää karikatyyrimäisiä piirroksia ja lyhyitä tekstejä. 28 numeroimatonta lehteä.
von Lapschina, Lena
höyrylaivat
ångbåtar
vakuutusala
försäkringsbranschen
huolintaliikkeet
speditionsfirmor
hiili
kol
Vaasa
Vasa
Rantakatu
Strandgatan
1900-luku
1900-talet
yritykset
företag
yrittäjät
företagare
Ångbåtskontor, spedition, försäkringsagenturer och kolaffär. Wasa. 1882 /ångbåtskontor/höyrylaivakonttori 1898 Georg Bucht 1908 Lennart Backman Lennart Backman Höyrylaivakonttori, speditiooniliike, vakuutusasioimisto ja hiililiike. Waasa.
Finlands handel, sjöfart och industri
Suomen kauppa, meriliike ja teollisuus
fin
swe
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 28.8.1964 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Ilmakuvat
1930-luku
Varsinais-Suomi
Vehmaa
Rautila
lentokoneet
lentonäytökset
Lentonäytös ja yleisölennätys Nuhjalan niemessä 1935. Kone: Pilvetär
lentopallo
Lentopalloa pelaamassa kesäkuussa 1966. Taustalla Esso.
Lentopalloilu - Huittisten urheilun uusin tulokas huipputasolla
Lauttakylän Luja
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1980
Lähteenmäki, Matti
Keiteleen lentopalloturneen voittajat. Metsämiesten joukkueessa pelasivat Eino Jauhiainen, Pentti Julkunen, Reijo Saviranta, Eero Korpela, Ilmari Saastamoinen, Antti Samppala, Antti Kekkonen, Kalle Ikäläinen ja Olavi Kananen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 2.3.1972.
Leo Mechelinin kirje Minna Canthille 23.1.1893.
Sylvi
kirjallisuus
kirjeet
Leo Mechelin
Leopold Mechelin
Tolstoi, Leo
Kirjastot.fi
kartanot
puistot
Lepaan kartano
Tyrväntö
Lepaa
Hattula
1900-luku (vuosikymmen)
Tyrvännössä sijaitseva Lepaan kartano on Hämeen vanhimpia kartanoita. Se on ollut olemassa jo keskiajalla, mahdollisesti jo 1200-luvulla. Lepaan omistajasukuja ovat olleet mm. Tavastit, Beurraeukset, Boijet, Stierncrantzit ja Heimbürgerit. Kuvassa näkyy kartanon päärakennus, jonka vanhin osa on peräisin 1600–1700-lukujen vaihteesta. Päärakennusta uudistettiin empiretyylin mukaisesti 1800-luvun alkupuolella, ja lasiveranta rakennettiin saman vuosisadan puolivälin paikkeilla. Lepaan kartanon viimeinen yksityinen omistaja oli Karl Fredrik Packalen, joka testamenttasi tilan valtiolle sillä ehdolla, että Lepaalle perustettaisiin maanviljelys- tai puutarhakoulu. Tila siirtyi valtion omistukseen vuonna 1902, ja Lepaan puutarhaopisto perustettiin 1910. Ensimmäiset opiskelijat aloittivat opintonsa Lepaan puutarhaopistossa vuonna 1912.
Schulz, Fritz
Lepohetki pellon raivaamisen lomassa. Kantoja polttamassa Eino Rytkönen
pellot
viljely
raivaus
kannot
(Aineiston luovuttaja: Terttu Eskelinen)
koulut
Leppäselän koulu. Vuosiluku ei tiedossa.
koululaiset
oppilaat
Veikko Ikäläinen antamassa suunnistajille reittiselostusta Leppäselän urheiluleirillä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 16.7.1970.
Teos on taiteilijakirja. Silkkipaino, 7 väriä. Tekijät muodostavat Les Copieuses -ryhmän. Painos 200 kappaletta.
Doucet, Julie R.
Laneville, Marie-Eve
Logan, Nina
Rojola, Johanna
Pétrin, Dominique
Teos on taiteilijakirja. Teos on haitarikirja pahvikotelossa ja sisältää kiinalaisella mustemaalausteknikalla tehtyjä maalauksia ja Misizu Kanekon (1903-1930) lyriikkaa - japaniksi ja ranskaksi - riisipaperisilla sivuilla. Haitarikirjan mitat 15 x 17 cm, pituus avattuna 177 cm. Kotelon mitat 16 x 18 x 2 cm. Numeroitu editio (15).
Tachikawa, Motoko
Teos on taiteilijakirja ja ulkoasultaan haitarikirja. Teoksessa lampiaiheisia valokuvia, punaiset kannet. Rajoitettu painos 50 kappaletta (22/50).
Baake, Frans
henkilöt
nuoret
sukulaiset
Haanpää, Suoma
Haanpää, Oskari
Ojanlatva, Vilho
Haanpää, Reeta
Jarva, Anni
Haanpää, Aimo
Ilrorinne, Antti
Junno, Urho
Eberhart, Veikko
Piippola, Leskelä
Leskelän kylän nuorisoa 1930-luvulla. Kuvassa mm. Suoma, Oskari, Reeta ja Aimo Haanpää.
osuusliikkeet
Haanpää, Hannes
Piippolan Leskelän kylän osuuskauppa 1920-luvulla. Kuvassa Hannes Haanpää.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Lessons for a journey. I : The preparations of St. Augustine : an incomplete inventory of uncertainty & guide to transcience, endurance, destiny and love
Teos on taiteilijakirja. Tekstiä ja kuvia. Teosta on painettu 100 kpl.
Healy, Ciara
Musson, Karl
Teos on taiteilijakirja. Harmaan taustapahvin päällä nipistimen avulla kiinnitettynä 17 arkkia, joista 5 tekstisivua ja 13 valokuvasivua. Tekstinä Michael Caseyn artikkeli: Aestetic interests and aestetic qualities. - Kuvat ovat taiteilijan eri paikkoihin tekemistä paikka- ja tilannesidonnaisia installaatioista vuosilta 1986-2000. Kannessa myös: 30.09.- 17.10.2000, James Joyce Center, Dublin. Painos 500 kappaletta.
Soininen, Erkki
Teos on taiteilijakirja. Teokseen liittyy irrallinen grafiikanlehti. Takakannessa teksti: Il a été de ce texte, le 27 mai 1991, 50 exemplaires sur vergé, numérotés de 1 à 50 et signés par les auteurs. Chaque exemplaire comporte une lithographie originale. Les Salon d'Art, Bruxelles, du 27 mai au 13 juillet 1991.
Nadaud, Daniel
vanhainkodit
puutarhat
työnjohtajat
Arola, Toivo
Kuvassa pehtori Toivo Arolan perhe. Kuva on vuodelta 1930.
Levähdys puistopromenadilla 1890-luvulla
Parkki
Kaupunginpuisto
naiset
1890-luku puistot
Kaupunginpuisto eli Parkki oli raivattu kaupungin pohjoispuolelle pääosin 1840–1850-luvuilla kuvernööri Rehbinderin toimeliaisuuden ansiosta. Parkista tuli ns. englantilaisen maisematyylin puisto mutkittelevine käytävineen, tekoraunioineen ja paviljonkeineen. Puistoon istutettiin myös satoja jaloja lehtipuita, mm. vaahteroita, saarnia, tammia ja poppeleita sekä pensasaitoja, syreenimajoja ja "ulkomaalaisia kukkivia pensaita". Puistosta tuli kaupunkilaisten suosima kävely- ja virkistyspaikka. Siellä järjestettiin 1800-luvun lopulla myös juhannusjuhlia, VPK:n ulkoilmajuhlia ja iltamia ja monenlaisia muita huvitilaisuuksia.
kylät : kehittäminen
kylätoiminta
yhdyskuntasuunnittelu : kyläsuunnittelu : Mäntsälä
kylät : Levanto
Toimivat kylät -hankkeen puitteissa laadittu kyläsuunnitelma vuodelta 1999.
Mäntsälän kunnankirjasto
Levannontie
tiet
rakentaminen
Sommarnäs
1900-luvun alussa rakennettu Attilan asuinrakennus joutumassa tien alle.
Pitäjäsanomat