Linja-autorivistö kuvattuna Makkosen linja-autoliikkeen takapihalla 1960 - 1970-lukujen taitteessa
Iisalmi
valokuvat
linja-autot
liikennöinti
yritykset
1960-luku
1970-luku
(Aineiston luovuttaja: Jukka-Matti Rönkkö)
Iisalmen kaupunginkirjasto
Keitele
puhelinliikenne
Paananen, Wellamo
Linkkimasto ja uusi keskusrakennus. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 8.6.1972.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
linnat
vankilat
Hämeenlinna
1900-luku (vuosikymmen)
1900-luvun alun postikorttikuvan aiheena on Hämeen linna Vanajavedeltä päin katsottuna. Lähinnä rantaviivaa kehämuurin itäkulmassa näkyy 1500-luvun harmaakivinen rondelli ampuma-aukkoineen. Kehämuurin ulkopuolella oli alun perin neljä pyöreää tykkitornia, mutta vain itäkulman torni on säilynyt. Kuvan vasemmassa reunassa näkyy vuonna 1871 valmistunut vankilarakennus, jossa toimi Hämeenlinnan lääninvankila.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Hämeen linna
1910-luku
Kruununleipomon ja rannan välissä on Hämeen linnan ensimmäinen rondelli, joka valmistui tähän kehämuurin itäkulmaan vuonna 1559. Rondelli on paksumuurinen, kaksi- tai kolmikerroksinen pyöreä torni, jonka välipohjat tehtiin puusta. Hämeen linnan kehämuurin ulkopuolelle rakennettiin 1500-luvulla neljä pyöreää tykkitornia, mutta ainoastaan kuvassa näkyvä itäkulman torni on säilynyt. Hämeen linnan rondelli on harmaakivinen ja kaksikerroksinen. Sen kivimuurit ovat kuusi metriä paksut ja ampuma-aukkoja siinä on yhdeksän. Tornin takana näkyy 1740-luvulla valmistunut kruununleipomo ja sen jatkeena päävartiorakennus 1770-luvulta. Kuvan vasemmassa reunassa on vuonna 1871 valmistunut vankilarakennus, jossa toimi pitkään Hämeen lääninvankila.
sortovuodet
Ensimmäisellä sortokaudella (1899–1905) julkaistiin ns. kuutamokortteja, joiden tarkoitus oli protestoida aikakauden venäläistämispyrkimyksiä vastaan. Kuutamokortit painettiin usein sinertävälle kartongille öisen vaikutelman saavuttamiseksi. Tässä kortissa kuutamoaihe on liitetty Hämeen linnaa esittävään korttiin. Päälinnassa ja ympäröivissä rakennuksissa toimi 1900-luvun alussa Hämeenlinnan kuritushuone ja työvankila. Vuonna 1871 valmistuneessa vankilarakennuksessa linnan länsipuolella oli lääninvankilan tilat.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinnan Uusi Kirja- ja Paperikauppa.
rakennukset
kasarmit
Linnankasarmit
Linnan kasarmit
varuskunta-alueet
1930-luku
Suomen tykistömuseo
Museo Militaria
Linnankasarmien ensimmäinen rakennusvaihe oli 1800-luvun puolivälissä, jolloin syntyivät mm. Tampereentien suuntaiset punatiiliset miehistörakennukset. Leipomorakennus ja päävartio miehistörakennusten välissä rakennettiin niin ikään tiilestä 1870-luvulla. Seuraavalla vuosikymmenellä alueen pohjoisosaan nousi kaksi puista asuinrakennusta. Kuvan kasarmi on 1910-luvulta, jolloin kasarmialueen rakentamista jatkettiin. Samaan aikaan alueelle tehtiin punatiilestä myös yhdistetty ampumarata ja maneesi, kolmikerroksinen asuinrakennus lähelle Vanajaveden rantaa sekä korjaamo, talleja ja varastoja. Kuvan miehistörakennuksen länsipäässä toimi pitkään Linnankasarmin sotilaskoti. Vuonna 1997 Tykkimiehet ry avasi tässä kasarmissa Tykistömuseon, joka siirtyi Hämeenlinnaan Niinisalosta. Vuoden 2013 alussa Tykistömuseo, Pioneerimuseo Miehikkälästä ja Viestimuseo Riihimäeltä yhdistyivät Museo Militariaksi.
Linnunpyynti, savottatarvikkeiden kuljetus Ahvenjärvelle
Syväjärvi
Martinkämppä
Rahajärvi
Kirakkajokisuu
Akujärvi
Ahvenjärvi
Hammasjärvi
Seppänen
Rahkola
Leimauksen yhteydessä oli toisinaan mahdollisuus myös pyytää metsän riistaa. Hyvällä lintukoiralla saattoi saada useampia lintuja kerralla. Svante Kangas kertoo myös rakennustarvikkeiden kuljetuksesta Ukonjärven Martinkämpältä Rahajärven kautta Ahvenjärvelle lähelle Hammasjärveä.
Kangas, Svante
Salo, Martti
Lintu vai kala? : yhdeksän omituista yhdistelmää
taiteilijakirja
Teos on taiteilijakirja. Teos on haitarikirja. Fantasiaeläinten originaalipastellit maalattu 2003. - Käsin sidottu Japanissa. Rajoitettu painos 20 kappaletta (8/20), kaikissa erilaiset kangaskannet.
Moilanen, Tuula
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Lapinlahti
Liponsaari
riistalinnut
kyniminen
henkilöt
Ryynänen, Maikki
Mikkonen, Anni
Maikki Ryynänen (vas.) ja Anni Mikkonen lintuja ”lokkaamassa” Lapinlahdella Liponsaaressa n. vuonna 1910. Aineiston luovuttaja: Mirja Lehikoinen
Lapinlahden kunnankirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teoksen muoto on avattu kirja. Materiaalina kuparinen, patinoitunut kattopelti. Pinnalla lintukuvioita. Uniikkikappale
Mäkelä, Kaisaleena
Keuruun kaupunginkirjasto
Karjala
Kivennapa
luostarit
Lintulan luostari
nunnat
Julkaisussa kuvaillaan Kivennavan pitäjässä sijaitsevaa Lintulan naisluostaria, sen historiaa ja toimintaa.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 28.2 LIN
Lintulan Pyhän Kolminaisuuden naisluostari
toiminta
Lionsklubilaiset valmistavat joululyhteitä 1974
Lionsklubilaiset valmistavat joululyhteitä. Lyhteitä tuomassa Viktor Härkin ja Tapani Tapiainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 26.9.1974.
Pohjois-Karjala
Liperi
maisema
Liperiä esittelevästä pienestä valokuva-albumista löytyy kuvia mm. seuraavista paikoista ja tiloista: Liperin kirkko, sankarihauta, Simananniemi, Siikasalmi, Korjunsalmi, Harjula, Männistö, Antti Sallisen tila ja Antti Kariolan tila.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – LIPERI
Pohjois-Karjalan kirjapaino Oy.
sairaalat
Julkaisusta: Suomen Kunnansairaalalaitos 50-vuotias
Palmén, E.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – LIPERI-kansio
Lipposen talo (vasemmalla) ja suojeluskuntatalo (nyk. nuorisotalo) Kirkkopuistonkadulla Iisalmessa
suojeluskunnat
keskustat
nuorisotalot
sotaveteraanit
juhlat
Veteraanit lippuvartiossa sankarihaudoilla. Sotaveteraanit ja rintamamiesveteraanit viettämässä yhteistä kirkkopyhää ja -juhlaa. Vasemmalta Jaakko Halmirinne? Eino Heikkinen, Pentti Saastamoinen, Arttu Laukkanen, Veikko Partanen, Kalle Jauhiainen, Hugo Hirvonen, Onni Ylönen? Tauno Huttunen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 22.9.1977.
Pohjonen, Sinikka
Lisiä nykytärkeän kysymyksen valaisemiseksi : Ehdotettu rautatie Vaasa-Härmä jatkettuna Alapitkään 1926
rautatiet
järnvägar
suunnitelmat
planer
1926
Vaasa
Vasa
Härma
Alapitkä
Rautatiesuunnitelma "kotiseudun taloudellisten olojen kohottamiseksi".
Vaasan rautatiekomitea
Vaasan Kirjapaino
Lisiä Rauman kaupungin historiaan : 1, Rauman raastuvanoikeuden pöytäkirjoja vv. 1504-1650
Rauma
historia
paikallishistoriat
Rauman kaupunki
Levanto, Jouko
Lähteenoja, Aina
Kattajärvi
Nangujärvi
Hirvasvuopaja
Kiviniemi, Johan Petter (Jussapekka)
Kiviniemi, Yrjö Johannes (Hannes)
Mannermaa, Kauko
kalastus
nuottakalastus
verkkokalastus
karhunpyynti
Matti Huru kertoo kalastuksesta ja luontaistaloudesta, jota harjoitettiin Kattajärvellä alkuaan Ruukinpirtin maisemissa, jonne hänen vanhempansa olivat asettuneet asumaan v. 1921. Luttojoki lähivesistöineen oli kalarikasta aluetta aina metsäautotieverkoston rakentamiseen saakka. Kalastusta harjoitettiin verkoilla, nuottaamalla, tuulastamalla ja heittokalastamalla. Saalismäärät olivat runsaita ja kalat suurikokoisia. Kalat säilöttiin suolaamalla pyttyihin ja näin saatiin särvintä talvea varten. Kalajuttujen lomassa Matti Huru intoutuu muistelemaan myös ensimmäistä ja viimeistä karhunmetsästyskokemustaan.
Huru, Matti
Pautamo, Jarmo
Petsamovuono
Petsamo
Gemoff, Jyrki
Sergejeff, Taneli
kiilanuotta
lohi
kolttasaamelaiset
Lohenpyynti on ollut hyvin tärkeä elinkeino Petsamossa. Kolttasaamelaisilla oli yksinoikeus pyytää lohta Petsamovuonossa. Vanhin pyyntimuoto oli harvalla eli suurisilmäisella verkolla pyynti. Harvallapyynti muistutti pesäpyyntiä ja siitä on ilmeisesti kehitetty myöhemmin käytetyn kiilanuotan rakenne.
Sergejeff, Kiril
Nemtsinkoff-Körkkö, Tarja
kirjailijat
matkat
Haanpää, Pentti
Kekkonen, Sylvi
Kiina
Kiinassa Lohikäärmemuurilla vuonna 1953. Kuvassa mm. Pentti Haanpää ja Sylvi Kekkonen.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Karttoja tutkitaan lohkomistoimituksessa. Kirkon seudun rakennuskieltoalueen tonttien lohkominen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.7.1968.
joululehdet
Lohtaja
Keski-Pohjanmaa
Lohtajan joulu 1968 1. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Olli J. Alestalo
Keski-Pohjanmaan Musiikkiopiston Lohtajan naistoimikunta
Keski-Pohjanmaan Kirjapaino Oy
Lohtajan joulu 1970 3. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa
Musiikkinaiset
Lohtajan joulu 1971 4. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Pirkko Palola
Lohtajan joulu 1972 5. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Vilho Kinnunen
Lohtajan joulu 1973 6. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva T. Nissilä
Lohtajan joulu 1974 7. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Tuomo Puutio
Lohtajan joulu 1975 8. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Kaisa Mattila
Lohtajan joulu 1976 9. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kanskuva Kauko Palola
Lohtajan joulu 1977 10. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Kaisa Mattila
Lohtajan joulu 1978 11. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Kaisa Mattila
Lohtajan joulu 1979 12. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Vilho Kinnunen
joululehti
Lohtajan joulu 1981 14. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Mikko Uusitalo
Lohtajan joulu 1982 15. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Erkki Karvinen
Lohtajan joulu 1983 16. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Jarmo Seikkula
Lohtajan joulu 1984 17. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Väinö Venetjoki
Lohtajan joulu 1985 18. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Jarmo Seikkula
Lohtajan joulu 1986 19. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Jarmo Seikkula
Lohtajan joulu 1987 20. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Pirkko Palola ja Jarmo Seikkula
Lohtajan joulu 1988 21. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Unto Lukkarila
Keski-Pohjanmaan Konservatorion Lohtajan naistoimikunta
Lohtajan joulu 1989 22. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Jarmo Seikkula
Lohtajan joulu 1990 23. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Vuokko Porrassalmi
Keski-Pohjanmaan konservatorion Lohtajan naistoimikunta
Keski-Pohjanmaan kirjapaino
Lohtajan joulu 1991 24. julkaisuvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Lohtajan kuvateos / Jussi Jäppinen
Lohtajan joulu 1992 25. ilmeistymisvuosi Päätoimittaja Kaija Aromaa Kansikuva Sanna Kluukeri ja Riikka Sysimetsä
Lohtajan musiikinystävät ry.