taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. 500 numeroitua kappaletta.
Rope, Jenni
Rikhardinkadun kirjasto
Luutonen, Maija
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Teos on "pläräri": kirjan lehtiä on tarkoitus selata nopeasti, jolloin muodostuu liikkuvia kuvia. Liittyy näyttelyyn Flip : taskukokoisia tarinoita = pocket-sized stories, Porin taidemuseo 3.9. - 23.11.2003.
Rosenström, Simo-Heikki
Saarelainen, Arvo
Keuruun kaupunginkirjasto
Rosina Wetterhoffin kirje Minna Canthille 3.2.1894.
Ompelija
lehdistö
artikkelit
kirjeet
Minna Canth
Rosina Wetterhoff
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Teos on taiteilijakirja. "In its own right the Clouds shows Rot as a writer, Rot as visual artist, and Rot as book designer, and is therefore an appropriate indication of the scope of the man's work".
Rot, Diter
Teos on taiteilijakirja. Teoksen sivuilla värillisiä linoleikkauskuvioita, joissakin kuvissa myös sekatekniikalla tehtyjä ihmis- tai eläinhahmoja. Teoksen alussa Mary Kathryn Jablonskin englanninkielinen runo Kabuki. - Ilmestynyt näyttelyn Portraits yhteydessä, Galerie Christian Ehrentraut, Berlin, 10.1.-21.2.2009. Painos 1000 kappaletta.
Ruckhäberle, Christoh
Teos on taiteilijakirja. Valokuvia, aiheina mm. ihmiskasvot, arkkitehtuuri ja avaruus. Thomas Ruffin haastattelu: Gerald Matt. Teos on painettu sanomalehtipaperille. Liittyy näyttelyyn: Kunsthalle, Wien, 21.5. - 13.9. 2009.
Ruff, Thomas
Fogle, Douglas
Forster, Kurt W.Schultz
Hug, Cathérine
Rouva Katarina Boije ja hänen tyttärensä
naisen asema
sukupuoliroolit
Runeberg, Fredrika
Kirjastot.fi
kvinnans ställning
parförhållande
samliv
äktenskap
Runeberg, Johan Ludvig
Suomen sota
isänmaallisuus
sankaruus
sota (toiminta)
Muutamia sanoja luonnosta, kansan luonteesta ja elintavoista Saarijärven pitäjässä
Muutamia sanoja luonnosta, kansan luonteesta ja elintavoista Saarijärven pitäjässä : loppuosa
runot
Hämeenlinna
J. L. Runebergin runo Vänrikin markkinamuisto on varmasti Suomen kirjallisuuden tunnetuin Hämeenlinna-aiheinen runo. Pitkän runon keskellä on kuusi säkeistöä, joissa Suomen sodassa palvellut vänrikki Stool muistelee sota-ajan tapahtumia Hämeenlinnassa. Paavo Cajanderin suomeksi kääntämät säkeet Hattelmalan harjanteesta ovat painuneet monen hämeenlinnalaisen mieleen pysyvästi: "Hämeenlinna, ensi kerran kun sun kuutamossa näin Hattelmalan harjanteilta, tuo ei mene mielestäin! Oli myöhä, ilta kylmä, matkast' olin väsynyt, mut en lepoa, en suojaa minä muistanutkaan nyt."
Julkaistu kirjassa: Runeberg, Johan Ludvig: Vänrikki Stoolin tarinat. - Helsinki : Kansanvalistusseura, 1904.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Cajander, Paavo
Tukholmassa vuonna 1887 ilmestynyt Vänrikki Stoolin tarinoiden suomenkielinen laitos sisältää vähemmän tunnetun suomennoksen Hämeenlinna-aiheisesta runosta Vänrikin markkinamuisto. Kääntäjästä ei löydy tietoa, mutta teoksen on kuvittanut ruotsalainen kuvataitelilija August Malmström (1829–1901). Hattelmalanharju on tuskin ollut tuttu paikka tämän version kääntäjälle: "Hämeenlinna! kuutamolla kuinka ensikerran näin Hatalmaan sun harjanteelta, ei voi mennä mielestäin. Oli myöhä, ilta kylmä, matkast' olin väsynyt, mutta lepoa tai suojaa min' en muistanutkaan nyt."
Julkaistu kirjassa: Runeberg, Johan Ludvig: Vänrikki Stoolin tarinoita. - Tukholma : F. & G. Beijer, 1887.
Malmström, A.
äänitteet
äänitiedostot
Vänrikin markkinamuisto on luettu Runebergin teoksesta Vänrikki Stoolin tarinat, vuoden 1918 painoksesta. Käännös on Paavo Cajanderin. Äänitteen on toteuttanut Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX, lukija Antti Paranko.
Julkaistu painettuna kirjassa: Runeberg, J.L.: Vänrikki Stoolin tarinat. - Helsinki : Kansanvalistusseura, 1918.
Karhiniemen lossi historiaan - silta haaveiden täyttymys
lossit
sillat
Huittinen -- Karhiniemi
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1987
Ruohola, Leena
Henrikki, Selma Annikki ja Wirma seikkailevat : kirjastonaakan siivin tarinaan
Varsinais-Suomi
Nousiainen
Mynämäki
Masku
Lemu
2020-luku
sanataide
sadut
piirustukset (taide)
valokuvat
naakka
kirjastot
päiväkodit
Tämä kirja toteutettiin sanataiteen keinoin Akseli-kuntien kirjastoissa; Nousiaisissa, Maskun Lemussa ja Mynämäessä. Sanataideohjaaja Veera Ruohomäki siirsi sanataiteilut ja kuvat yksien kansien väliin. Kirjan julkaiseminen oli osa Kirjastonaakan askelin tarinan maailmaan -hanketta, joka sai rahoitusta Lounais-Suomen aluehallintovirastolta. Hankkeessa mukana oli sanataideohjaaja, kuntien päiväkotien lapsia hoitajineen sekä kotiseudullisesti tärkeät paikat oppaineen. Viisivuotiaat lapset osallistuivat sanataideohjaajan ohjaamiin sanataidetyöpajoihin, joita järjestettiin samansisältöisinä jokaisessa kunnassa kolmena aamupäivänä. Apuohjaajina toimivat kirjastojen henkilökunta ja päiväkotien hoitajat. Sanataidepajoissa leikittiin sanoilla, satuiltiin, askarreltiin, kuvattiin, piirrettiin, runoiltiin ja luettiin viisivuotiaiden lasten kanssa. Päähahmoina toimivat huovutetut kirjastonaakka-käsinuket, jotka jäivät elämään kirjastoihin tämä hankkeen jälkeen.
Ruohomäki, Veera
Nousiaisten kunnankirjasto
Jaakkola, Armi
Kaunonen, Paula
Pyötsiä, Inkeri
Toivanen, Pia
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Teos on taiteilijakirja. Kuvituksena 115 mustavalkoista valokuvaa. Valokuvat: Ken price, Joe Goode, Edward Ruscha. J.O. Mallanderin lahjoitus kokoelmaan.
Ruscha, Edward
Mäntsälä on my mind : Keisarin Kalaasit näyttävästi esillä Uudenmaan matkailuesitteen julkistamistilaisuudessa
paikallishistoriat : Mäntsälä
matkailuala
pidot : Keisarin Kalaasit
artikkelit (julkaisut)
historia : Autonomian aika : 1809
Mäntsälä-lehdessä 21.4.1989 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaasien markkinoinnista.
Rutonen, Matti
Mäntsälän kunnankirjasto
Möllersvärd, Ulla, fikt.
Ruusunen, Sari
Mäntsälä-lehdessä 15.12.1989 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista.
Ruusila, Liisa
Maria Raunio : Astorian perhonen (1872-1911)
Ruuska, Marleena
Pieni muistelo vanhan sairaalan joulusta
tapahtumat
Nakkila
Satakunnan Työssä 12.8.1999 ilmestynyt Aimo Ruususen artikkeli Nakkilan Tappuritapahtumasta sekä Tappuritapahtuman mainosjuliste vuodelta 2014.
Ruusunen, Aimo
Nakkilan kunnankirjasto
Pori
paikallishistoriat
Ruuth, J. W.
Satakunnan kirjateollisuus Oy:n kirjapaino, Pori 1958
Porin kaupunki
Jokipii, Mauno
Helsingissä : Suomalaisen kirjall. seuran kirjapainon osakeyhtiö
Forsman, Iivari E.
Karjala
historia
kansalaissota
ensimmäinen maailmansota
Karjalan kysymys vuosina 1917–1920, eli, Katsaus Karjalan-kysymyksen poliittiseen luonteeseen.
Ruuth, Y. O.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.71 RUU
Rydberg, Viktor
förälskelse
kärlek
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu perunasäkkipaperilla päällystetystä pahvikotelosta ja irtokansista. Irtokansien sisällä tummansininen, salkun muotoinen paperitaitos. Salkku sisältää yhdeksän taiteilijan signeeraamaa lito-offset -vedosta, joissa tussia, helmiäis- ja vesiväriä sekä muovikassin palasia. Lisäksi teosluettelo sekä kirjanen (12 s.), jonka aiheena on taiteilijan toteuttama teossarja S.V.P. (S'il vous plait). Teos pakattu Pariisista hankittuun siniseen muovikassiin.
Ryöppy, Catarina
Sirpistä ensimmäisiin leikkuupuimureihin : Huomioita tämän vuosisadan alkuvuosikymmenien suomalaisesta maataloudesta
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1985
Ryti, Eeva-Maija
Jutasimme Sodankylään - Tuokiokuvia kotiseutupäiviltä
kotiseutujuhlat
Sodankylä
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1991
kirja-arvostelut
Arvostelu Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2000
Gerda Ryti - aristokraatti ja lämmin ihminen
Ryti, Gerda
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1984
Korvikkeita, vastikkeita ja kekseliäisyyttä
säännöstely
ostokortit
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Tietoja, sahtia, sisävesilaivoja - tuokiokuvia valtakunnallisilta kotiseutupäiviltä
Valtakunnalliset kotiseutupäivät
Lahti
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
kadut
rakennukset
tavaratalot
Skogster
Raastuvankatu
Raatihuoneenkatu
1910-luku
Skogsterin kauppahuone rakennettiin vuosina 1906–1907 Kirkkopuiston viereen Raastuvankadun (nykyisen Raatihuoneenkadun) varrelle. Liiketalonsa pohjoispuolelle Kirkkokadun varrelle Skogster rakennutti perheelleen asuintalon. Tämä jugendtalo tunnetaan nykyään Piparkakkutalon nimellä. Piparkakkutalo on samoin kuin tavaratalokin arkkitehti Selim A. Lindqvistin suunnittelema. Kauempana Raastuvankadun varrella näkyy arkkitehti Armas Lindgrenin suunnittelema rakennusyhtiö Pohjan talo vuodelta 1912, ja sen takana Rauhankadun toisella puolella on Anniskeluyhtiön jugendrakennus vuodelta 1899.
Rytkönen, Enok
Julkaistu painettuna: Valokuv. & kustansi E. Rytkönen foto & förlag.
asemarakennukset
rautatieasemat
1920-luku
Tarina ei kerro, mikä tapahtuma Hämeenlinnan rautatieasemalla on kerännyt paikalle tällaisen väentungoksen. Kerrotaan, että tapahtuipa Hämeenlinnassa 1920-luvulla mitä tahansa, aina oli paikalla myös sotilassoittokunta. Sotilasasuisia soittajia on tässäkin postikortissa asemarakennuksen edustalla. Voisiko kyseessä olla peräti uuden rautatieaseman vihkiäiset vuonna 1921 vai odotellaanko kaupunkiin jotakin merkittävää vierasta?
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Enok Rytkönen.
raittiusliikkeet
Hämeenlinnan raittiusseura
Raittiusseuran talo
Raastuvakatu
1900-luku (vuosikymmen)
Hämeenlinnan raittiusseura rakennutti vuonna 1905 talon silloisen Raastuvankadun, nykyisen Raatihuoneenkadun alkupäähän. Jugendtyylisen raittiusseurantalon suunnitteli arkkitehti Henrik Reinhold Helin. Myös rakennuksen sisätilat ja kalusteet noudattivat samaa jugendtyyliä. Ensimmäisen maailmansodan aikana talo oli sotilassairaalana ja vuonna 1918 punakaartin hallussa. Raittiusseura myi tämän jälkeen ränsistymään päässeen talon varastoksi Arvi A. Karisto osakeyhtiölle. Suojeluyrityksistä huolimatta entinen raittiusseuran talo purettiin kesällä 1982.
myymälät
kangaskaupat
vaatetusliikkeet
majoitusliikkeet
Kasarmikatu
Hallituskatu
Söderlund, G. R,
Kauppias Fr. Kiuttu myi huhtikuussa 1888 kauppaliikkeensä G. R. Söderlundille toimittuaan Hämeenlinnassa kauppiaana 20 vuotta. Söderlundin kangaskauppa ja räätälinliike toimi Kasarmikadun ja Hallituskadun kulmatontilla nro 60 olevassa puutalossa 1900-luvun alkuvuosiin asti. Söderlundilla oli tarjolla mm. "jaquettia, capesia, gummi-sadekappoja, trikoita ja doffeleita" eli kaikenlaisia kankaita ja vaatteita sekä miehille että naisille. Söderlundilla myytiin myös mm. lastenvaunuja sekä katto-, seinä- ja jalkalamppuja. Vuodesta 1906 lähtien samalla paikalla toimi Aukusti Laurilan sekatavarakauppa. Söderlundia vastapäätä, Kasarmikadun toisella puolella tarjosi Maija Nyberg ravintola Wäinölässä "huoneita, ruokaa ja virvoitusjuomia matkustavaisille". Ilmeisesti tämä yritys ei ollut pitkäikäinen, mutta se oli toiminnassa ainakin vuonna 1904.
koulut
oppilaitokset
kotiteollisuusoppilaitokset
Wetterhoff
Vanajavesi
Fredrika Wetterhoffin työkoulu on tässä kortissa kuvattuna 1900-luvun alussa Vanajavedeltä päin. Vanajaveden rantaviiva on vielä hyvin lähellä koulun rakennusta. Väliin jää vain kapea piha-alue. Wetterhoffin työkoulu aloitti toimintansa tässä rakennuksessa vuonna 1890 aluksi vuokralaisena. Fredrika Wetterhoff osti talon vuonna 1893 ja kunnosti sen koulukäyttöön sopivaksi. Vuonna 1885 perustetussa työkoulussa opetettiin aluksi liinavaatteiden ompelua, neulomista, virkkaustöitä, olkitöitä, puunveistoa ja geometrista piirustusta. Kankaankudonnan opetus tuli mukaan ohjelmaan jo 1886. Opettajankoulutuskin alkoi Wetterhoffilla jo varhain. Kudonnanopettajia alettiin kouluttaa vuonna 1890, ja vuonna 1911 alkoi kotiteollisuusopettajien pedagoginen koulutus.
apteekit
talvi
Läntinen Linnankatu
Sibeliuksenkatu
1907
Nykyinen Sibeliuksenkatu oli vanhalta nimeltään Läntinen Linnankatu. Postikortin kuvassa on 1900-luvun alun näkymä suurin piirtein Sibeliuksenkadun ja Birger Jaarlin kadun kulmauksesta etelään päin kohti toria. Hämeenlinnan ensimmäinen apteekki oli vuonna 1880 muuttanut torin kulmalle. Apteekkari Alfr. Ölander piti apteekkia 1900-luvun alussa matalassa puutalossa Läntisen Linnankadun ja Residenssikadun kulmassa. Torin länsilaidalla oli vuosisadan alussa toinenkin apteekki, jonka omisti V. A. Haglund (vuodesta 1911 Gösta Sewón).
torit
polkupyörät
Hämeenlinnan torin etelälaitaa Raastuvankadun varrella reunustivat 1900-luvun alussa Vainikaisen talo, Kämärin talo, Raatihuone ja Bogdanoffin talo. Raastuvankadun ja Läntisen Linnankadun kulmassa oli vielä empiretyylinen talo, joka purettiin vuonna 1914 Kansallisosakepankin tieltä. Sen vieressä olevassa kauppias G. A. Nybergin kaksikerroksisessa kivitalossa toimi mm. Rytkösen kirja- ja paperikauppa vuoteen 1910 asti. Tämä talo oli arkkitehti Carl Alfred Caweenin piirtämä.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Enok Rytkönen.
Kaupungin vapauttamisen kymmenvuotisjuhlaparaati 26.4.1928
juhlat
paraatit
panssarivaunut
Suomen sisällissota
1928
Huhtikuussa 1928 juhlittiin Hämeenlinnan torilla kansalaissodan päättymistä ja kaupungin vapautusta. Torilla järjestettiin 26.4. paraati, johon osallistui suojeluskunnan lisäksi Jääkäritykistörykmentti ratsain ja hyökkaysvaunukomppania Poltinaholta. Yleisöä oli kerääntynyt torille tuhatmäärin seuraamaan ohimarssia. Kuvassa on kolme ranskalaista Renault-hyökkäysvaunua lähestymässä torin keskelle rakennettua juhlakoroketta, jonka edessä ohimarssin vastaanottajat seisovat.