Elis Bergrothin kirje Minna Canthille 25.11.1889.
kuolema
kirjeet
Minna Canth
Elis Bergroth
Hanna Canth
ELL
Keuruun kaupunginkirjasto
Ella Kurténin kirje Minna Canthille 10.2.1893.
Ella Kurtén
Referaatteja Ella Tavaststjernan kirjeistä Minna Canthille
tiivistelmät
Ella Tavaststjerna
Referoidut kirjeet: 1 päiväämätön, 27.1.1893, 18.2.1893, 9.9.1893, 15.3.1894. Referaattien kirjoittajaa ei tiedetä.
Ella Tavaststjernan kirje Minna Canthille 18.2.1893.
Sylvi
näytelmät
Ella Tavaststjernan kirje Minna Canthille 27.1.1893.
teatteri
Ensimmäisen arkin yläreunassa on painettu vaakuna.
Ella Tavaststjernan kirje Minna Canthille 9.9.1893.
käännöskirjallisuus
Ella Tavaststjernan kirje Minna Canthille 15.3.1894.
merkkipäivät
kirjailijat
Ella Tavaststjernan kirje Minna Canthille 29.9.1892.
Elli Canthin kirje Jenny af Forsellesille 14.6.1938
sortovuodet
Pekka Brofeldt
Kaarlo Brofeldt
Jussi Canth
Elli Canth kertoo kirjeessä muistojaan sortovuosien ajalta kouluneuvos, FT Jenny af Forsellesille (1869-1938).
Elli Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
tapahtumat
Suomi
historia
hakuteokset
Sven Gabriel Elmgrenin kirjoittama Suomalaisia päivätapahtumia ilmestyi alun perin ruotsiksi lyhyempänä laitoksena. Vuoden 1895 painoksen sisältö ulottuu vuoden 1894 loppuun. Kirjassa on lueteltu tärkeitä tapahtumia vuosilta 1157-1894 ensin kuukausittain päiväjärjestyksessä ja sitten kronologisessa järjestyksessä.
Elmgren, S. G.
Joensuun pääkirjasto / Varasto – PKAV 92 ELM
Nådendals kloster-ruiner : med en planritning
Varsinais-Suomi
Naantali
luostarilaitos
luostarit
klosterväsen
kloster
Elmgren, Sven
J.C. Frencell & Son
Parainen
kotiseutukuvaukset
Pargas
hembygdsskildringar
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1926-1927
Joensuu
tyttökoulut
toimintakertomukset
Joensuun tyttökoulu
Wegelius, K. A.
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1926-1927. Aluksi kerrotaan monivuotisesta tyttökoulun vanhempainneuvoston ( ent. kouluneuvosto) puheenjohtajasta K. A. Wegeliuksesta, joka luopui luottamustoimestaan 1926 syyslukukauden alussa.
Elo, Efraim
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 JOE
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1924-1925
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1924-1925.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1927-1928
Pipinen, Bertha
Wegelius, Aini
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1927-1928. Yleiskatsauksessa kerrotaan kahden opettajattaren pitkästä urasta heidän erotessaan virastaan. Laulun opettaja, rehtorinrouva Aini Wegelius erosi sairauden vuoksi ja saksan kielen opettaja Bertha Pipinen eläkkeelle jäätyään.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1928-1929
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1928-1929.
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1930-1931
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1930-1931.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1925-1926
Beyrath, Thilda
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1925-1926. Se sisältää henkilöhistoriaa koulun pitkäaikaisesta rehtorista Thilda Beyrathista, joka erosi johtajattaren virasta. Hänen opettajanuransa alkoi Joensuussa jo vuonna 1886 Joensuun yksityisessä tyttökoulussa. Efraim Elo jatkoi tyttökoulun rehtorina vuodesta 1925.
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1929-1930
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1929-1930.
Laskuoppi : etupäässä oppikouluja varten
matematiikka
oppikirjat
Laitila
WSOY
Valpola, Veli
Mikäli digitoituun aineistoon liittyen on tekijänoikeudellisia huomioita, olethan yhteydessä Laitilan kaupunginkirjastoon.
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1931-1932
Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1931-1932.
Elo, Efraim, Tunkelo, Saimi
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.505 JOE
rakennuspiirustus
rakennukset
koulurakennukset
koulut
kansakoulut
asunnot
opettajat
piharakennukset
saunat
käymälät
kirjastot
kirjastorakennukset
Rengon kunnankirjasto
Hämeenlinna
Renko
Uusikylä
Haapamäki
1880-luku
Renkoon päätettiin vuonna 1880 pitkän kädenväännön jälkeen perustaa kansakoulu. Talollinen David Rekola Uudestakylästä antoi koululle Haapamäki-nimisen tontin, kunhan saisi vastaisuudessa vapauden koulun kuluista. Puutavara saatiin talollisilta manttaaliluvun mukaan. Muut suorittivat osuutensa päivätöinä. Koulun pohjapiirustus hyväksyttiin vuonna 1881. Koulurakennukseen tuli kaksi luokkahuonetta ja asunto opettajalle. Syyskuussa 1882 koulu oli jo vesikatossa, kun se paloi. Syypääksi epäiltiin markkinaväkeä. Palossa tuhoutuivat myös alkuperäiset rakennuspiirustukset. Tammikuussa 1884 koulu oli kuitenkin jo rakennettu uudestaan, ja koulutyö pääsi alkamaan. Opettajatar Maria Muukinilla oli 56 oppilasta, joista 40 oli tilallisten lapsia. Pisin koulumatka oli 10 kilometriä, joten kovin kaukaa Rengosta ei kouluun tultu. Haapamäen koulu toimi Rengon ainoana kouluna yli 10 vuotta, vaikka jo vuonna 1882 kouluun oli pyrkinyt enemmän lapsia kuin kouluasetus salli yhdelle opettajalle. Vuosina 1894-1916 Haapamäen koulu toimi Rengon ainoana kaksoiskansakouluna, kahden opettajan kouluna. Yleisen oppivelvollisuuden myötä 1920-luvulla koulu tarvitsi lisää tilaa alakoulua varten. Haapamäen koulun tontille rakennettiin toinenkin koulurakennus, johon sijoitettiin myös yläkoulun veistosali ja alakoulunopettajan asunto. Koulu sai myös kolmannen opettajan. Digitoidussa rakennuspiirustuksessa näkyvät molemmat koulutalot, ulkohuone ja sauna, joten se lienee tältä ajalta. Myös Rengon kunnankirjasto sijaitsi Haapamäen koululla vuosikymmenien ajan, senkin jälkeen, kun kansakoulu siirtyi vuonna 1954 Nevilän kouluun. Koulurakennus on tarjonnut eri aikoina tilat myös mm. kansalaiskoululle ja kansalaisopistolle sekä lasten kuvataidekoululle. Vuodesta 1999 savenvalaja Heli Valaja on pitänyt koululla keramiikkastudiotaan. Puolet talosta on edelleen Vanajaveden opiston käytössä. Renko-seura on käynyt neuvotteluja Hämeenlinnan kaupungin kanssa rakennuksen ostamisesta.
Elo, Hugo I.
liito-orava : levinneisyys : Uusimaa : Mäntsälä
saukko : levinneisyys : Uusimaa : Mäntsälä
majavat : levinneisyys : Uusimaa : Mäntsälä
uhanalaiset eläimet : liito-orava
luonnonsuojelujärjestöt : Mäntsälä
Teoksessa esitellään Mäntsälän luonnonsuojeluyhdistyksen projektia, jossa selvitettiin alueen saukko- ja liito-oravakantaa sekä näiden elinalueita. Sisältää runsaasti kuvitusta.
Elo, Olli
Blåfield, Martti
Mäntsälän kunnankirjasto
Mäntsälän luonnonsuojeluyhdistys ry
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1913-1914
lukiot
Joensuun yhteiskoulu
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun neljäs vuosikertomus on lukukaudelta 1913-1914.
Elo, Rauha
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5205 JOE
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1912-1913
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun kolmas vuosikertomus kattaa lukukauden 1912-1913. Se sisältää uuden koulutalon esittelyn valokuvineen sekä selostuksen vihkiäisjuhlasta. Siinä on myös painettuna Tahvo Könösen (nimimerkillä Teppo K.) kirjoittama juhlaruno, jonka opettaja Edit Malmströn lausui vihkiäisissä.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuosista 1907-1910
säännöt
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun ensimmäinen vuosikertomus on vuosilta 1907-1910. Se sisältää myös Joensuun Yhteiskoulun kannatusyhdistyksen säännöt sekä Joensuun Yhteiskoulun ohjesäännön.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuosista 1910-1912
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun toinen vuosikertomus kattaa vuodet 1910-1912.
Piirteitä Sortavalan Kasvattajaopiston toiminnasta vuosina 1918-1938
Sortavala
sosiaalialan oppilaitokset
historiikit
lastenkodit
sosiaalikasvattajat
koulutus
matrikkelit
Sortavalan Kasvattajaopisto
Vuonna 1918 sodan jälkeen Suomessa oli paljon sodasta kärsineitä lapsia, joille tarvittiin lastenkoteja. Suureksi ongelmaksi tuli lastenkotien henkilökunnan ja johtajattarien puute. Kirkon Sisälähetysseura asetti toimikunnan, joka alkoi suunnitella Sortavalaan lastenkotien johtajatarkoulutusta. Sortavalaan perustettiin Kasvattajaopisto vuonna 1918. Se sijoitettiin Sortavalan Diakonissalaitokseen. Siitä tuli Suomen ensimmäinen sosiaalialan oppilaitos, ja se on toiminut Kirkon Sisälähetysseuran omistuksessa. Lähde: Karppinen, Leena: Ruusun askelin 1. Kasvattajaopiston eilisestä. 2003. Matti Elomaa kirjoitti historiikin Kasvattajaopiston 20-vuotisesta toiminnasta 1918-1938. Julkaisuun on painettu virheellisesti 1928-1938.
Elomaa, Matti
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5
Rengon seurakunnan hautausmaan hautakirjoitukset ja muistomerkit vuonna 1931
hautausmaat
haudat
hautamuistomerkit
Kustaa Viljami Elovaara toimi Rengon seurakunnan kirkkoherrana vuosina 1929–1946. Hän laati vuonna 1931 numerojärjestyksessä etenevän luettelon seurakuntansa hautausmaan muistomerkeistä ja niissä olevista muistolauseista. "Kunnioitus menneitä polvia kohtaan, hellien verisiteiden vaaliminen ja kalmistojen synnyttämä hartaudellinen hiljentyminen" innoittivat kirkkoherraa luettelon laatimisessa. Kaikki numeroidut hautapaikat on julkaisussa käyty läpi nimettömistä puuristeistä pitäjän merkkihenkilöiden muistomerkkeihin. Kirjassa on myös joitakin kuvia ja lopussa vielä aakkosellinen nimihakemisto. Varsinkin 1800-luvulla, mutta joskus vielä 1900-luvun alkupuolellakin hautakiveen tai ristiin oli tapana kirjoittaa lyhyt muistolause. Liikuttavimpia näistä ovat pienten lasten hautakirjoitukset, kuten tämä puolivuotiaana kuolleen Anni-tytön rautapeltiseen muistomerkkiin kaiverrettu teksti: "Nyt ompi Anni poissa hän muutti Taivaaseen, siel ilon asunnoissa on Anni pienoinen."
Elovaara, K. V.
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : (Arvi A. Karisto Osakeyhtiön kirjapaino), 1931
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
paikallishistoriat
Ulvila
Emanuel Törmälä
Lounas-lehti
Kullaa
taiteilijakirjat
Emar, Juan
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 26.9.1895.
Anna Liisa
Emilie Bergbom
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 3.10.1895.
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 4.7.1895.
terveydenhoito
Kaarlo Bergbom
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 23.11.1896.
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 3.4.1896.
Kasimir Leino
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 1.10.1888
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 11.11.1888.
Kovan onnen lapsia
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 16.10.1888.
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 20. 11.1889.
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 9.8.1889.
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 15.1.1891.
Papin perhe
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 20.5.1891.
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 24.1.1891.
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 6.5.1891.
Emilie Bergbomin kirje Minna Canthille 14.2.1885.
Työmiehen vaimo
Kopioita Emilie Bergbomin kirjeistä Minna Canthille