Kuhankuonon seitsemän pitäjän rajapaikka
Varsinais-Suomi
Nousiainen
2010-luku
Kurjenrahkan kansallispuisto
Masku
Mynämäki
Paattinen
Aura
Pöytyä
Yläne
raja-alueet
kuntarajat
kunnat
kivet
Sainio, Jukka
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Nousiaisten ja lähikuntien kirkkoympäristöjen kasveja
Askainen
Lemu
Vahto
Velkua
kasvillisuus
kasvit
kirkkorakennukset
ympäristö
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Nousiaisten kotiseutuyhdistyksen rakennukset Topoisten museoalueella
museot
museorakennukset
kotiseutumuseot
kotiseutuyhdistykset
Nousiaisten kirkon interiööri 1930-luvulla
kirkot
sisätilat
esineet
huonekalut
Hirvijoki -- Varsinais-Suomi
käsityöläiset
villa
vanutus
huovutus
kosket
Vanuttaja oli käsityöläinen, joka käsitteli lampaanvillaa sarkamyllyssä niin että villasta muodostui huopamaista kuitukudosta. Varsin raskas käsivoimin tehtävä työ oli miesten työtä.
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta, Tekijä mainittava.
Jokioinen
1800-luku
Johan Mattson Rindell syntyi Nousiaisten Alakylän Pietilän talossa 1837. Nousiaisissa nuorena häntä kutsuttiin häämusikantiksi. Hänet tunnettiin myös etevänä ihmisten lääkitsijänä. Kouluja hän kävi Turussa. Hän toimi lukkarina, urkujenrakentajana, koulumestarina ja kanttorina usealla paikkakunnalla.
Sakari, Aimo
Keuruun kaupunginkirjasto
Lapset isän muistomerkin laatii : professori Aimo Sakarin pitämä Murtomäen suvun muistomerkin paljastuspuhe
Vapaaherra Eskil Heribert Palmenin kirjeitä Keuruulle
Vapaaherra Palmenin kirjeitä Keuruulle II
Vapaaherra Palmenin kirjeitä Keuruulle III
Vapaaherra Palmen kirjoittaa Keuruulle Helsingistä ja eurooppalaisista keskuksista (IV)
Irene Rosenqvistin muistelmia : Jokelan Tiina ja hänen sukulaisensa
Irene Rosenqvistin muistelmia, osa III : sielunhoitaja työssään
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, teos Vaimosniemen alueen perimätiedosta.
Saksa, Sulo J.
Kangasniemen kansalaisopisto
Karjalan ja Savon ensimmäisiä koulumestareita
Pohjois-Karjala
Karjala
kansanopetus
seurakunnat
opettajat
historia
1700-luvulla oli lasten kansanopetus aluksi seurakuntien vastuulla. Vuoden 1762 kuninkaan päätöksellä lukkarit tai pitäjän koulumestarit velvoitettiin opettamaan lapsia. Myös koulutaloja alettiin rakentaa. Koulumestarit olivat entisajan alkeiskoulun opettajia.
Salenius, J. M.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5 SAL
Säkkijärvi
Kivennapa
Viipuri
Laatokka
matkat
muistelmat
1700-luku
koulut
kirjakaupat
kirjapainot
ruotuväkilaitos
lahjoitusmaat
Kirjan kirjoittaja Johan Magnus Salenius (1846-1928) oli Kuopion suomalaisen lyseon rehtori vuosina 1878-1907. Hän oli myös historioitsija, joka tutki Karjalan ja Savon historiaa. Hän kirjoitti kolmeosaisen teoksen Niitä näitä Itä-Suomesta, joka on julkaistu 1875-1877. Ensimmäinen osa sisältää artikkelit: Säkkijärven rannoilta; Matka Laatokan merellä; Pietarinpäiwän wiettämisestä Kiwennavalla; Kouluista, kirjakaupasta ja kirjapainosta Wenäjän Suomessa; Rekryytinotosta Wenäjän Suomessa; Lehtiä lahjoitusmaitten historiasta.
Salenius, Johan Magnus
Tampereen kaupunginkirjasto – Kansalliskirjasto
Hufvudstadsbladet
Valkjärvi
Hiidenmäki
Lemi
sodat
kauppa
Kirjan kirjoittaja Johan Magnus Salenius (1846-1928) oli Kuopion suomalaisen lyseon rehtori vuosina 1878-1907. Hän oli myös historioitsija, joka tutki Karjalan ja Savon historiaa. Hän kirjoitti kolmeosaisen teoksen Niitä näitä Itä-Suomesta, joka on julkaistu 1875-1877. Toinen osa sisältää artikkelit: Käynti Hiidenmäellä; Lemin pitäjästä; Tietoja Itä-Suomesta Lappeenrannan sodan ajoilta; Lisälehtiä lahjoitusmaitten historiaan; Wiipurin kaupasta ww. 1718-1812; Pieniä muistutuksia ja lisätietoja.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.80
Virolahti
Käkisalmi
Sortavala
Äyräpää
Muolaa
häät
maanmittaus
Kirjan kirjoittaja Johan Magnus Salenius (1846-1928) oli Kuopion suomalaisen lyseon rehtori vuosina 1878-1907. Hän oli myös historioitsija, joka tutki Karjalan ja Savon historiaa. Hän kirjoitti kolmeosaisen teoksen Niitä näitä Itä-Suomesta, joka on julkaistu 1875-1877. Kolmas osa sisältää artikkelit: Wirolahden rannoilta; Häämenoista Walkjärven pitäjässä 1800-luvun alulla; Jaetuista kirkkokunnista Suomen sydänmailla menneellä vuosisadalla; Maanmittauksista Wenäjän Suomessa; Tietoja Käkisalmen ja Sortavalan kaupungeista; Wiipurin valloituksesta w. 1710; Lyhyt kertomus Wiipurista wuodelta 1750; Pyhäristin pitäjän eri nimistä.
Karstulan kansainvälinen Ampumaviikko 40 vuotta- karstusten talkoohenki saa ihmeitä aikaan!
Sallinen, Eila
Karstulan kansainvälinen Ampumaviikko 40 vuotta - karstusten talkoohenki saa ihmeitä aikaan!
Salmela, Marja
Kirjastot.fi
Lievestuoreen Setlementti ry- vireä viisikymppinen
Salmi, Vuokko
Muutamia muistoja 25 vuoden varrelta Karstulasta
Salmia, Kirsti
rakennukset
lehtiartikkelit
Pukkilan kunnan omistuksessa olevan Savijoen suutarintuvan pihapiirin rakennuksia. Paavo Suonion tuparakennuksen pihassa ovat vaja, liiteri, kaksikerroksinen aitta ja huonokuntoinen navetta. Navettarakennus on moniosainen ja siinä on muun muassa parsinavetta, karjakeittiö, talli, eteinen, huussi, varasto ja yliset. Kuvat on ottanut Sue Salminen rakennusten esineistön luetteloinnin yhteydessä. Suonion suutarintupaa koskeva lehtiartikkeli on julkaistu Orimattilan Sanomien kesälehdessä toukokuussa 1996. Sen on kirjoittanut toimittaja Virpi Kallio. (klikkaa kuvaketta, jotta voit lukea jutun)
Salminen, Sue
Kallio, Virpi
Pukkilan kunnankirjasto
Kokemäki
Harjavalta
paikallishistoriat
Joki ja sen väki on ensimmäinen kattava Kokemäen ja Harjavallan historiasta julkaistu teos. Se esittelee ihmisiä, ilmiöitä, tapahtumia, elämää ja kohtaloita hylkeiden ajasta kahden itsenäisen kunnan syntymiseen 1870. Teoksen ytimessä on Kokemäellä ja Harjavallassa eläneiden ihmisten suhde ympäröivään maailmaan ja jokapäiväisen elämän mahdollisuuksiin. Monipuolisesti kuvitettu teksti perustuu vankkaan tutkimukseen ja se on tarkoitettu jokaiselle Kokemäen ja Harjavallan historiasta kiinnostuneelle. Teos avaa tuoreita näkökulmia myös koko eteläisen Suomen ja Itämeren alueen historiaan.
Salminen, Tapio
Kokemäen ja Harjavallan kaupungit ja seurakunnat
Satakunta
rautakausi
Salmo, Helmer
Satakunnan maakuntaliitto
kirkonkylät
hautausmaat
Lammi
1900-luku (vuosikymmen)
1905
Lammi on vanhaa maanviljelysseutua kylineen, kartanoineen ja maatiloineen. Kirkonkylä on muodostunut neljän keskiaikaisen kylän - Hakkalan, Niipalan, Tirmulan ja Kirkonkylän - alueelle, maisemarakenteen solmukohtaan, missä Salpausselän reunamuodostuma, harjut ja laaksoalue vesistöineen risteävät. Lammin kirkon ympäristö koki suuren muutoksen vuonna 1918, kun kirkko ja sen läheisyydessä sijainneet rakennukset paloivat sisällissodan loppuvaiheissa. Tässä kuvassa näkyy kuitenkin vielä paloa edeltänyt kirkon seudun rakennuskanta. Vasemmassa reunassa on Lammin keskiaikainen harmaakivikirkko kellotapuleineen. Kirkon vasemmalla puolella näkyy Iso-Lukkarin tilan rakennuksia, jotka myös tuhoutuivat vuonna 1918. Etualan hautausmaan vieressä oleva vaaleakattoinen rakennus on maalari Kyllösen talo, ja sen takana näkyy Taivalsaaren kauppa. Kaupan ja kellotapulin välissä on Huovilan tilan päärakennus ja sen takana palolta säästynyt rakennus, josta tuli Huovilan päärakennus vuosiksi 1918–1929. Sen jälkeen talo oli Lammin osuuskaupan omistuksessa. Huovilan rakennusten taustalla näkyvä pitkä rakennus on Lammin seurahuone, joka ei myöskään säästynyt tulelta vuonna 1918. Kuvan oikeassa reunassa näkyy Mikkolan tilan rakennuksia. Niiden edessä kaivetaan kätilö Hilda Brandtin talon perustuksia. Tummakattoisena taustalla näkyy myös Lammin osuuskaupan rakennus, jossa vielä vuonna 1905 toimi K. Lepän kauppa.
Salo, Kyösti
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
varuskunnat
kasarmit
reserviläiset
Hämeen 25. reservikomppania
Lammin reservikomppania
huoltolaitokset
Mainiemi
1890-luku
Hämeenlinnan tarkk’ampujapataljoonan Lammille sijoitettu reservikomppania aloitti toimintansa keväällä 1883. Porkkalan kartanon omistajalta aliluutnantti Etholenilta saatiin ostaa reservikomppaniaa varten 6,8 hehtaaria maata Ormajärven rannalta. Alueen rakennustyöt kestivät parisen vuotta. Kasarmialueelle tuli miehistörakennus 350 miehelle, upseerirakennus, aliupseerirakennus, ruokailukatos keittiöineen, sairastupa ja suuri joukko erilaisia ulkorakennuksia. Lammin reservikomppania eli Hämeen 25. reservikomppania toimi Lammilla vuoteen 1899 asti, jolloin tarkka-ampujapataljoonat ja niiden reservikomppaniat lakkautettiin. Myöhemmin kasarmirakennuksissa oli mm. tilapäinen sairaala, vankisiirtola ja vuosina 1919–1923 varavankila, sen jälkeen työlaitos ja alkoholistihuoltola. Vime aikoihin asti alueella toimi Hämeen päihdehuollon kuntayhtymän ylläpitämä Mainiemen kuntoutumiskeskus, jonka toiminta päättyi 31.10.2014. Kiinteistöt myytiin vuoden 2015 lopulla. Nykyään alueella on yksityisomistuksessa oleva maa- ja matkailutila Villa Mainiemi.
järvet
Ormajärvi
Untulanlahti
Untulanniemi
Untula
Postikortin tekstissä on painovirhe, sillä kuva on Lammin Untulanlahdelta Ormajärven rannalta. Ormajärvi sijaitsee lähellä Lammin kirkonkylää, sen luoteispuolella. Untulanlahti sijaitsee Untulanniemen takana. Niemessä oli ennen Etholen-suvun 1800-luvun puolella rakennuttama huvila, joka kuului Kivismäen kartanoon. Myöhemmin Untulan alue huviloineen erotettiin kartanosta ja huvila purettiin pois kuljetettavaksi. Kunnan omistukseen Untulan alue tuli vuonna 1951, ja pari vuotta myöhemmin sinne rakennettiin urheilukenttä ja paikallisten urheiluseurojen ylläpitämä tanssilava. Ormajärven–Untulan kulttuurimaisema on nykyään yksi Suomen valtakunnallisesti arvokkaista maisema-alueista.
pronssikausi
Salo, Unto
Satakunnan maakuntaliitto r.y.
Köyliö
Salokangas, Raimo
Köyliön kunta
Sepän Soitto : Kansanmusiikkitapahtuman synty osana Suomen yhteiskunnallista muutosta kansallisvaltiosta hyvinvointivaltioksi
kansanmusiikki : musiikkijuhlat : Mäntsälä
kansantanssit
kulttuuripolitiikka
kulttuurihistoria
paikallishistoriat : Mäntsälä : Sepän Soitto
Kulttuurihistorian kurssityö: Kansanmusiikkitapahtuman synty osana Suomen yhteiskunnallista muutosta kansallisvaltiosta hyvinvointivaltioksi.
Salokannel, Susanna
Mäntsälän kunnankirjasto
Parhalahdelta iöytyi jälleen kupariplootuja
Pyhäjoki (kunta)
arkeologia
muinaisjäännökset
rahalöydöt
Kaleva
artikkelit (julkaisut)
Salovaara, Martti
Pyhäjoen kirjasto
Ämmä- ja Koivukosken sulut Kajaanin kaupungin ääressä
Kajaani
Kajaaninjoki
1910-luku
kanavat (vesiväylät)
vesiliikenne
kanavasulut
Kertomus Kajaaninjoen Ämmäkosken ja Koivukosken sulkujen rakentamisesta sekä niiden myöhemmistä vaiheista. Sisältää lisäksi taulukoita ja tilastoja esimerkiksi sulkujen läpi kulkeneesta veneliikenteestä sekä niiden kautta kuljetetuista tavaroista vuodesta 1847 vuoteen 1914.
Salovius, K. R.
Tie- ja vesirakennusten ylihallitus
Heikkilä, Helvi
henkilökuvat
Laukaa
Salpakoski, Terhi
38.5 (ykl)
maatilat
mänty
Peura, Pellervo
Peuran portti
Laukaa -- Kuusaa
Untamalan kirkko : Laitilan Untamalan kyläkirkon historia
Untamala (Laitila)
Salvi, Hannu
Laitilan Untamalan kyläkirkon historiatoimikunta
Cathleen ni Houlihan : irlantilainen kuvasalkkuportfolio
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Paul Strandin muistolle = to the memory of Paul Strand. Opus 1 / Pentti Sammallahti.
Sammallahti, Pentti
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Jaloimman ja hyödyllisimmän luontokappalemme, hewoisen tautien tunteminen ja parantaminen
hevonen
eläintaudit
kotieläimet
rasitus
haavat
hampaat
loiset
silmätaudit
virtsaaminen
kaviot
syyhy
käyttäytymishäiriöt
sisätaudit
lääkkeet
lääkekasvit
suoneniskentä
puhtaanapito
ruokinta
Samuelsson, Sven
Turun kaupunginkirjasto
Vaasa - Wasa 1937 -kaupunkikuvia-stadsbilder
nähtävyydet
sevärdheter
Vaasa
Vasa
1900-luku
1900-talet
1937
kulttuurimatkailu
kulturturism
matkailu
turism
Vaasa- Wasa Kaupunkikuvia sarjassa - Stadsbilder i serien Suomen kauneudet Paikalliset avustajat - Lokala medarbetare: O. J. Ikola, Eino Rostén, I Serenius, Frith. Tikanoja
Sandberg, Börje
Otava
Viherjuuri, H. J.
Teos on taiteilijakirja ja portfolio. Teos koostuu sirkusaiheisista kuvista. Valokuvat kansion sisällä, kansion värit tummansinininen, musta ja valkoinen. Signeerattu kpl.
Sandberg, Peter
Joensuu
henkilöt
kirjat
Hällström
Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) ja hänen siskoihinsa liittyen. Myös kirjaston lainattavien kirjojen joukosta löytyy Emilialle kuuluneita kirjoja. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Sandell, Lina (kirja)
Helsingfors : Söderström
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Myös kirjaston lainattavien kirjojen joukosta löytyy Emilialle kuuluneita kirjoja. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Merikarvia
Alkuperäinen painos 1961, digitoitu toisesta painoksesta 1981.
Santavuori, Martti
Merikarvian kunta