Joensuun Vapaaopisto ja Pohjois-Karjalan Keskus-Vapaaopisto työvuonna 1924-1925
Joensuu
Pohjois-Karjala
Pitkäranta
vapaa sivistystyö
kansalaisopistot
opintokerhot
toimintakertomukset
historia
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa kerrotaan paitsi Joensuun Vapaaopiston toiminnasta lukukaudelta 1924-1925 myös Pohjois-Karjalan Keskus-Vapaaopiston toiminnasta. Joensuun Vapaaopiston alaiset opintokerhot toimivat eri puolilla Pohjois-Karjalaa. Liitteet: Ilomantsin Valistustoimikunta; Kuusjärven Sivistysrahasto; Piirteitä Pitkärannan Vapaaopiston toiminnasta työkausilta 1922-23 ja 1923-24.
Teräsvuori, Olla
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6 JOE
Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistys ja Joensuun Keskus-Vapaaopisto työvuonna 1928-1929
Laatokan Karjala
järjestöt
Joensuun Keskus-Vapaaopisto
Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistys
Julkaisussa kerrotaan Pohjois-Karjalan ja Laatokan Karjalan alueella toimivan Keskus-Vapaaopiston toiminnasta työvuonna 1928-1929. Joensuun vapaaopiston alaiset opintokerhot toimivat eri puolilla Pohjois-Karjalaa ja Laatokan Karjalassa. Julkaisu sisältää myös tietoja Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistyksen toiminnasta vuonna 1928-1929.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6 RAJ
Pohjois-Karjala kaunokirjailijain innoittajana ja kynänkohteena : havaintoja ja viittauksia
kaunokirjallisuus
kirjailijat
aiheet
Olla Teräsvuori (1888-1953) tunnetaan ennen kaikkea vapaan kansansivistystyön uranuurtajana. Hän toimi Joensuun Vapaaopiston rehtorina vuodesta 1922 ja opintokerhotoiminnan edistäjänä Pohjois-Karjalassa ja Suomessa. Hän oli myös filatelian harrastaja. Hänen kirjallinen tuotantonsa sisältää myös kirjallisuudentutkimuksen alaan kuuluvia teoksia.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 86.2 TER
Ei lääkäriä eikä pappia, evakon jälkeen Inariin
Petsamo
Inari
Kalajoki
evakuointi
lääkärit
papit
joulu
juhannus
Haastateltava asui 70 kilometrin päässä Petsamosta pienessä kylässä. Petsamossa oli yksi pappi ja yksi lääkäri. Synnytyksiä ja sairauksia pyrittiin hoitamaan omin voimin. Evakkoon kylän väki lähti Kalajoelle. Evakon jälkeen haastateltava muutti Inariin.
Tervaniemi, Maire
Rensujeff, Kaija
Etelä-Petsamo
Salmijärvi
Nikkeli
arkielämä
kylät
Haastateltava on muuttanut lapsena perheensä kanssa Kittilästä Petsamoon. Perhe oli työläisperhe. Taloissa oli lampaita ja lehmiä omiksi tarpeiksi, harjoitettiin perunanviljelyä ja jokikalastusta. Petsamoon rakennettiin tie ja sinne tuli Nikkelin kaivos, elämä vilkastui ja vaurastui.
Posti ja Petsamon asukkaat, savuvero ja savotta
Kittilä
lehdet
radio
uitto
savotat
metsätyö
Petsamon asukkaat seurasivat aikaansa lehtien ja radion välityksellä. Haastateltavan perheeseen radio tuli välirauhan aikaan. Savottatöitä oli paljon, savotoille lähdettiin talvella joulun jälkeen. Kesällä oltiin uittotöissä.
Tsurnuvuono
Tervaniemi, Pekka
Inka
henkilöhistoria
Pekka asettui evakkomatkalta paluun jälkeen Tsurnuun, äitinsä kotitaloon, jossa hän on viettänyt elämänsä aluksi äitinsä kanssa asuen ja myöhemmin asuinkumppaninsa Inkan kanssa. Toimeentulo on saatu luonnosta ja poroista. Sodan jälkeen käytiin vaihtokauppaa metsän tuotteilla Norjan puolella, jossa oli elintarvikkeita paremmin saatavilla kuin Suomessa. Maalikyliin Pekka ei kaipaa, mutta joskus siellä pitää käydä asioimassa. Matka taittuu kesäisin veneellä ja talvella moottorikelkalla. Vaikka naapureita ei asu lähitienoilla, aika kuluu liiankin kanssa. Aina on jotain korjaamista, tai muuta elannon hankintaan liittyvää puuhaa.
Siivikko, Jarmo
Tervari
Keuruun kaupunginkirjasto
Teuvo Pakkalan kirje Minna Canthille 28.4.1894.
kirjallisuus
kustannustoiminta
kirjeet
Minna Canth
Teuvo Pakkala
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teoksen kotelo tuo mieleen vanhan radion. Kotelon kannessa dymokirjaimin teksti: Music Radio Libro. Kannessa myös mm. hopeanvärisessä muovinauhassa radioasemien taajuusnumeroita. - Kotelon sisällä olevan kirjan sivut on tehty grafiikan eri tekniikoilla. Sivuilla myös tunnettujen säveltäjien nimiä. Kirja sidottu yhteen kahdella pultilla. Uniikkikappale. Tekijän signeeraama.
Thusberg, Panu
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Turku
Åbo
Åbo Gymnasium
kouluhistoriikit
lukio
gymnasiet
skolhistoriker
Tigerstedt, Robert
Svenska litteratursällskapet i Finland
Varsinais-Suomi
Nousiainen
Hirvijoki -- Varsinais-Suomi
1980-luku
1990-luku
joet
sillat
tiet
Hirvijoen Nummen kohdalla ylittävä 1900-luvun alkuvuosina valmistunut kivisilta. Joen pehmeät savipenkat vaikeuttivat tuntuvasti sillan rakentamista, mutta urakoitsijana toiminut Palon Longin silloinen isäntä hoiti pohjustuksen huolellisesti ja suoriutui tehtävästään muutenkin niin hyvin, että silta kuuluu nykyisin suojeltaviin kohteisiin ja on sellaisena mainio osoitus menneiden sukupolvien kivimiesten taidoista. (Nousiaisten historia II, Ulla Heino, 1980)
Tiihonen, Paavo
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
kosket
taajamat
Pokkalan torpan siirtäminen museoalueelle
kotiseutumuseot
kotiseutuyhdistykset
museorakennukset
rakennukset
torpat
kunnostaminen
rakennusperinne
Pokkalan pärekattoinen savupirtti on museoalueen vanhin rakennus. Pokkalan torpassa sijaitsevat tupa, tupakamari, porstua, porstuakamari sekä kammio. Rakennuksen vanhimmat osat ovat peräisin 1700-luvun puolivälistä. Rakennuksessa on asuttu vuoteen 1961 asti. Pokkalan torppa siirrettiin museoalueelle vuonna 1981. Rakennus on saatu lahjoituksena Eino Laineelta. (Jukka Sainio, 2017)
koulut
koulurakennukset
pihat
purkaminen (osiin)
Nummen vanha koulurakennus juuri ennen purkamista ja purkuvaiheesta.
huoltamot
myymälät
talvi
Nummentietä molempiin suuntiin; kauppa, Shell, kioski. Ensimmäisessä kuvassa taustalla myös Nousiaisten lukion Abi-ajelun kuorma-autot.
Härjänsilmän Alitalo valmistuu museoalueelle
siirrot
Härjänsilmän Alitalosta tuli kotiseutumuseon päärakennus
rautatieasemat
rautatiet
Rautatieasemana toimimisen jälkeen rakennus oli vuosia tyhjillään.
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Kurjenrahkan kansallispuisto
kunnat
rajat
kuntarajat
Aura
Masku
Mynämäki
Pöytyä
Rusko
Kuhankuono on Varsinais-Suomessa sijaitseva seitsemän kunnan rajapyykki. Kivelle ulottuvat Auran, Maskun, Mynämäen, Nousiaisten, Pöytyän, Turun ja Ruskon rajat. Se on myös Kurjenrahkan kansallispuiston tunnetuin nähtävyys. Rajapyykissä olevan muistolaatan teksti: Tämän kahdeksan pitäjän rajapyykin kunnostivat Nousiaisten ja Mynämäen Rotaryt vuonna 1965.
tulvat
pellot
kevät
Suhteellisen pieni joki muuttuu tulviessaan varsin laajaksi. Kuvissa Nummen silta ja sen lähiympäristö.
yritykset
Seurakuntakodin parkkipaikalta kuvattua näkymää Nummelle. Nakkikioski "Nummen risteyksessä" oli aikanaan suosittu kauppa- ja kohtaamispaikka.
muistomerkit
vuoden 1918 sota
Muistomerkki on pystytetty vuoden 1918 sodan lopussa Saksalassa ampumalla surmatun Ahti Jalosen muistoksi.
postilaitokset
Nousiaisten Posti muutti tähän osuuskaupan rakennuttamaan liiketilaan kunnantalon siipirakennuksesta toukokuussa vuonna 1975.
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastolta. Tekijä mainittava.
ojat
hevonen
ratsastajat
kirkot
hautausmaat
myrskytuhot
puut
Suhteellisen pieni joki paisuu suureksi tulvien aikaan vuosittain.
Nousiaisten Pyhän Henrikin kirkko ilta-aikaan
seurakunnat
Hirvijoki kevyen lumipeitteen ympäröimänä
lumipeite
rakentaminen
kerrostalot
Nousiaisten Pyhän Henrikin kirkko talvella
portit
Nousiaisten peltomaisemaa talvella Nummelta
maisema
Kuvia Nousiaisten Nummelta. Kuvattu Vuorenpään kerrostalosta Lemun suuntaan.
Nousiaisten kunnankirjaston rakentaminen alkaa
kirjastorakennukset
kirjastot
Nousiaisten kunnankirjaston rakentamiseen saatiin valtion tukea, galleria sen sijaan tehtiin kokonaan kunnan omin varoin.
Nousiaisten kunnankirjaston rakentaminen
V. 1991 valmisteilla oleva kirjastorakennus Nousiaisten Nummella on arkkitehti Saara Juolan suunnittelema.
ilmakuvat
markkinat (tapahtumat)
Nummen kylää kuvattuna kirjaston rakennustyömaan nosturista Nousiaisten päivien Henrikin markkinoiden aikaan.
Nousiaisten seurakuntakoti ja veteraanikivi
seurakuntatalot
Nousiaisten seurakuntatalo rakennettiin Nummen taajamaan ja valmistui v. 1980.
osuusliikkeet
asuinrakennukset
autotallit
Rakennuksen alakerrassa osuusliikkeen autotallit keskellä, vasemmalla pannuhuone ja oikealla sauna. Yläkerrassa asuintiloja.
Osuuskauppa Noustenmaan henkilökunnan asuinrakennuksen purkaminen
Nousiaisten Pyhän Henrikin kirkko ja hautausmaa
kirkko
juhlapaikat
seurantalot
metsät
Koljolan kylää Nousiaisten hautausmaalta kuvattuna. Keskellä näkyy Kalliopohjan rakennus sekä Kirkonkosken myllyrakennus.
panoraamat
Nummen kevyen liikenteen alikulku rakenteilla
alikulut
Nummen kevyen liikenteen silta rakenteilla
Kevyen liikenteen silta Hirvijoen yli rakenteilla v. 1992.
alakoulu
Kuvissa Nousiaisten Paijulan alakoulun rakennukset. Vanhempi rakennus on vuodelta 1912 ja uudempi vuodelta 1991. Uudisosassa on eskarilaisten opetustila ja liikuntasali.
urheilukentät
V. 1923 vihitty urheilukenttä on Nousiaisten Suden talkootyöllä ja Oiva Tasasen johdolla tehty. (Nousiaisten historia II, Ulla Heino, 1980). Nykyisin kentän hoidosta vastaa Nousiaisten kunta.
Nousiainen -- Saksala
virkistysalueet
retkeilyalueet
kylätoimikunnat
uimarannat
saunat
Rantapihan virkistys- ja retkeilyalue Savojärven rannalla Nousiaisissa. Kuuluu Kuhankuonon retkeilyalueeseen.
Falkinkoski on Hirvijoen uomaan kaivettu uimapaikka Nousiaisissa.