Minna Canthin kirjekonseptit Juhani Aholle 23.-30.3.1887.
kirjeet
Juhani Aho
Minna Canth
Kirjekonseptit on kirjoitettu peräkkäin. Ensimmäisen konseptin loppuun on kirjoitettu "wiikkoa myöhempään".
kuolinilmoitukset
Lehdestä leikattu Minna Canthin kuolinilmoitus. Ilmoitus on julkaistu useammassa lehdessä. Minna Canth kuoli 12. toukokuuta 1897. Hautajaiset pidettiin kolme päivää myöhemmin. Minna Canthin hauta sijaitsee Kuopion Isolla hautausmaalla, pääkäytävän oikealla puolella, korttelissa 5. Lehdestä leikattu Minna Canthin kuolinilmoitus. Ilmoitus on julkaistu useammassa lehdessä: Päivälehti 15.5.1897 no 130, Uusi Suometar 15.5.1897 no 127, Nya Pressen 15.5.1897 no 130A, Hufvudstadsbladet 15.5.1897 no 130, Keski-Suomi 15.5.1897 no 56, Suomalainen 17.5.1897 no 55, Aamulehti 15.5.1897 no 111, Tampereen Sanomat 15.5.1897 no 75 ja Savo-Karjala 14.5.1897 no 54.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Minna Canthin lapset perheineen ryhmäkuvassa
Maiju Canth
Veikko Vuorisalo
kihlajaiset
Minna Canthin tyttären Maiju Canthin kihlajaiskuva. Kuvassa vas. Lyyli Andersin (o.s. Canth), Fjalar Andersin, Wenny Canth, Jussi Canth, Elli Canth, Maiju Canth, Veikko Vuorisalo, Anni Levander (o.s. Canth), Väinö Levander, lapset Toini (oik.), Kerttu ja Yrjö Levander.
Victor Barsokevitsch
Minna Canthin liiton ym:n sähke rouva Andersinille 12.5.1942
Minna Canthin liitto
Minna Canthin seura
Minna Cirkeln
Lyyli Augusta Andersin
sähkeet
Minna Canthin mahdollisesti kirjoittama kirje "Din Strunt"
Mina Johnson
Sävyltään pilaileva kirje sisältää piirroksia. Arkin alareunaan on piirretty ihmishahmo, jonka kädessä olevassa lapussa on teksti "Mina". Kirjoittamisajankohta ja se, kenelle kirje on osoitettu, ei selviä kirjeestä. Arkin kääntöpuolella mainitaan nimi Maija-Lisa. Ks. myös Kannila, Helle (toim.): Minna Canthin kirjeet (1973), s. 707.
Minna Canthin patsaan paljastusjuhlan rintamerkki
Pahvinen, pyöreä, musta-keltainen Minna Canthin patsaan paljastusjuhlan merkki. Keskellä keltaisella pohjalla musta Minna Canthin silhuettikuva. Merkkiin on kiinnitetty musta-keltainen nauha. Kuvaa kiertää teksti "Minna Canthin patsaan paljastusjuhla 12.5.1937, klo 13". Merkin toisella puolella on teksti: "Naisten päivät Kuopiossa 11-12.5.1937"
Minna Canthin ruokahankinnat maalis- ja huhtikuussa 1897
ruoka
ostot
Minna Canthin talouteen päivittäin hankituista ruokamääristä pidetty kirjanpito.
suvut
Anni Canth
Elli Wilhelmina Canth
Hanna Ulrika Canth
Helka Maria (Maiju) Canth
Karl Johan (Jussi) Canth
Petter Henrik (Pekka) Canth
Lyyli Augusta Canth
Koristeellinen sukutaulu. Paperin kuva-aiheena vasemmalla palmunlehvä, enkeli ja tekstinauha. Paperille on kirjoitettu käsin Minna Canthin jokaisen lapsen nimi ja syntymäaika. Arkkia on paikattu takapuolelta arkistoteipillä.
Gustaf Vilhelm Johnson
Augusta Katharina Littson
Johan Ferdinand Canth
Ulrika Johnson
Gustaf Vilhelm (Gusti) Johnson
Anni Levander
Sukutaulu. Paperin koristeaiheena on taulun kehys, ja siinä raamatunlauseita ja köynnöskasvikoristelua. Kehysten sisään on kirjoitettu käsin Minna Canthin lähiomaisten nimi, syntymä- ja kuolinaika.
Kanttila
Kuopio
Minna Canthin talo, Kanttila, Kuninkaankatu 15. Kuvattu Kirkkopuiston kulmalta.
Minna Canthin kotitalo, Kanttila, Kuninkaankatu 15, Kuopio. Kuvattu pihan puolelta.
Minna Canthin tutkintotodistus Jyväskylän seminaarista 1864
todistukset
seminaari
opiskelu
Ulrika Wilhelmiina Johnson
Uno Cygnaeus
Todistus on kopio alkuperäisestä. Todistuksen jälkeen rouva Aili Andersinin saatekirje vuodelta 1974, jolloin hän luovutti aineiston Kuopion Isänmaalliselle seuralle. Todistus on lukuvuodelta 1863-64 ja se on Uno Cygnaeuksen allekirjoittama. Paperi on revennyt keskeltä liitoskohdasta kahtia. Päiväys on 7. kesäkuuta 1864. Loppuun on kirjoitettu ilmeisesti pilailumielessä: "Näytetty Herra Maisterille ja Seminaarin Opettajalle, joka tässä asiassa on paljon suuriarvoisempi Uno Cygnaeusta: Joh. Ferd. Canthille"
Minna Canthin tyttären todistus yliopistoon kirjoittautumisesta 16.6.1899
Keisarillinen Aleksanterin Yliopisto
Minna Canthin tyttären Lyyli Canthin todistus yliopistoon kirjoittautumisesta. Todistuksen on allekirjoittanut Jaakko Forsman. Todistuksen ohessa ovat yliopiston painetutut säännöt.
Minna Canthin uni ja pulssi toukokuussa 1897
uni
syke
Minna Canthin uni kuvattuna eri värein pylväsdiagrammilla toukokuussa 1897. Pulssi mitattu ja kirjattu päivittäin aamulla, päivällä ja illalla Canthin kuolinpäivään saakka.
Minna Canthin viimeinen kirjallinen teelmä (Petter Kivimaa)
lehdissä julkaistut kertomukset
Nimeä vailla oleva kertomus ujosta ylioppilaasta. Uudessa Kuvalehdessä (31.9.1897) ilmestynyt Canthin postuumi, keskeneräinen kertomus, jolla ei ollut otsikkoa. Alkuperäinen käsikirjoitus on digitoitu Minnan salonkiin nimellä "Petter Kivimaa".
Minna Johnsonin luokkakuva Jyväskylän seminaarissa
Jyväskylän seminaari, Minna Canth
Jyväskylän seminaarin luokkakuva. Kuvaajaa ei tiedetä. Kuvassa ylh. vas. Ingeborg Molander, Johanna (Hanna) Pfaler, Liisa Väänänen (huivi), Sefa Stockius, Anna Tommila, Blonda Björnholm ja Minna Johnson (keskirivissä oik.). Nimien lähde: Raitio, K. (1913) Jyväskylän seminaarin 50-vuotinen toiminta.
Varsinais-Suomi
Turku
Åbo
1820-luku
1820-talet
Turun palo
Åbo brand
tulipalot
lyriikka
elsvådor
lyrik
Luthström, Carl Johan
J. C. Frenckell & son
Ranska
Saksa
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1996
Rantanen, Mari
Rantanen, Martti
muistelmat
Koski, Kylli
Keuruun kaupunginkirjasto
Herkman, Alpo
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Materiaalina hiekkapaperi. Coarse sandpaper is hand-cut to read a palindrome. And like a mirage, no matter which way you attempt to read the book, you come to the same conclusion"
Pereira, Priya
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
nuottijulkaisut
musiikki
mieskuorot
Sallinen, Aulis
Kuoron ensimmäisenä laulunjohtajana toiminut Aulis Sallinen omisti lokakuussa 1959 Pukkilan Mieskuorolle teoksensa Missa Aurorae. Sitä esitettiin muun muassa kuoron juhlakonserteissa. Missa Aurorae on latinaa ja tarkoittaa suomennettuna aamuruskon messua. Kappaleen voi siten nimetä Aamumessuksi.
Pukkilan kunnankirjasto
Missä onni?
Kena, Atso
Mistä uusia asukkaita...? : Pyhäjoen Liminkakylää uhkaa autioituminen
Pyhäjoki (kunta)
kylät
Liminkakylä
autioituminen
Kaleva
artikkelit (julkaisut)
Puskala, Marianne
Pyhäjoen kirjasto
renessanssi 1500-luku laulumusiikki laulut kuoromusiikki
Laulun levytys julkaistu alunperin 1954 äänilevyllä: Das deutche Lied / Hans Leo Hassler& Leonhard Lechner. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14010 APM
Lechner, Leonhard
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Arndt, Günther
Lohse, Wolfgang
Steinke, Alfred
Berliner Motettenchor
Mitä mistäkin = Vad varifrån = Was von wo = What where = Quoi d'où = Gde - tšto : Helsinki = Helsingfors. 1952-53
nähtävyydet 1950-luku
Helsingin kaupunginkirjasto
Mitä on ajateltava suomalaisesta puolueesta tätä nykyä?
Tapio-lehdessä 1886 ilmestynyt, oletettavasti Minna Canthin laatima nimetön lehtikirjoitus allekirjoituksella "Syrjäinen". Elämäkerroissa kirjoitus on esitetty Minna Canthin laatimaksi, samoin teoksessa Päivälehden historia (Rytkönen, s. 182). Keskustelu jatkui esimerkiksi Uudessa Suomettaressa 1.7.1886.
Syrjäinen
Mitä puuttui? : kertomus perheellisestä elämästä
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
maaseuturomaanit
1890-luku
arkielämä
kansankuvaus
Toimittaja ja valtiopäivämies Juho Haanpää (1836-1920), kirjailija Pentti Haanpään isoisä, kirjoitti muiden toimiensa ohella kaunokirjallisia kertomuksia. Mitä puuttui ilmestyi 1891 Uuden Suomettaren alakertaromaanina ja samana vuonna myös erillisenä teoksena Kertomuksia kansalle -sarjassa.
Haanpää, Juho
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Jaakola, Keijo
Suomen Kotiseutuliitto
ansiomerkit
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1979
Huittisten Joulu
Miten Keuruun vanhan kirkon hautakammio löytyi
Leikola, Anto
Miten kiinteä kansakoulu käynnistyi Keuruun emäseurakunnassa?
Kärkkäinen, Osmo
Miten kopeekka kaswoi tuhanneksi ruplaksi. Kertomus Keinolan Pekalle ja Kauppalan Paawolle rikastumista warten
raha
rikastuminen
säästäminen
tulot
kauppa
kauppiaat
vakuutus
palaute
Philp, Robert Kemp
Turun kaupunginkirjasto
Miten Laukaan nykyinen alue on muodostunut
Vihavainen, Erkki
Teos on taiteilijakirja. Teoksen runkona kierreselkäinen, mustakantinen vihko, jota ei voi sulkea. Sivut lävistetty "kynäkeihäillä", joihin maalattu mustia raitoja. Uniikkikappale.
Jouhki, Seija
kirjailijat
Hahnsson, Theodolinda
Hämeenlinna
Theodolinda Hahnsson (vuodesta 1886 Theodolinda Yrjö-Koskinen) kertoo tässä muistelmassa kirjailijankutsumuksensa löytymisestä ja tiestään maamme ensimmäiseksi suomenkieliseksi naiskirjailijaksi. Kirjoitus sisältyy teokseen: Kuinka meistä tuli kirjailijoita. Suomalaisten kirjailijoiden nuoruudenmuistelmia, joka ilmestyi Otavan kustantamana vuonna 1916.
Yrjö-Koskinen, Theodolinda
Julkaistu kirjassa: Kuinka tulin kirjailijaksi : suomalaisten kirjailijoiden nuoruudenmuistelmia. - Helsinki : Otava, 1916.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Mitt hjärtas sång : (ett litet häfte för de närmaste) 1901
Teos on taiteilijakirja. Teos liittyy Alvar Gullichsenin luomaan Bonk-taiteeseen. Amelie Bonk on Bo Carpelanin pseudonyymi.
Bonk, Amelie
Carpelan, Bo
Gullichsen, Alvar
puunkorjuu
mittaus
puunleimaus
metsätyö
metsurin työ
Metsurin työ on muuttunut paljon siitä kun kertoja aloitti poikasena metsätyöt. Saksimiehet, jotka hoitivat mittauksen vielä 1950-luvulla ovat jääneet historiaan ja metsurit hoitavat mittamiehen työt itse. Mittaamisessa on otettava huomioon monia asioita ja joskus sattuu virheitä, jos pinoon sattuu vaikkapa liikaa lahopuuta. Mannermaa oli piipahtanut 1970-luvulla myös Ruotsissa paperitehtaalla, mutta todennut ettei työ sovellu metsurin vapaaseen työrytmiin tottuneelle ja vesistöjen ääressä syntyneelle. Niinpä hän palasi takaisin metsurin hommiin. Raitis ilma ja oma vapaus ovat metsurin työn hyviä puolia.
Mannermaa, Esko
Mansikka-Aho, Vilho
Ulkuniemi
Sammakkoniemi
Tsarmivuono
Kaikunuora
Jääskö, Kalle
Väisäs-Aapeli
Ruokolais-Vikke
Kangasniemi, Mikko
savotat
hakkuut
Aukusti Katajamaa hankki ensimmäisen poromerkkinsä työpalkallaan Kangasniemen Mikolta v. 1924. Poromiehen hommat saivat kuitenkin odottaa, sillä Aukusti joutui lähtemään isänsä avuksi Inarijärvellä sijaitseville savottatyömaille. Hän työskenteli ensiksi hevoshommissa, mutta siirtyi sittemmin mittamiehen hommiin. Puiden kaato tapahtui justeerilla ja mittaaminen metrimitalla ja nauhalla. Justeerit korvattiin pokasahalla kun Norjassa savotoilla työskennelleet toivat niitä Inariin 1923. Savottakämpät ja hevostallit olivat niin kylmiä että hevosten ruoka jäätyi ja kämpän lämmittäjäksi piti palkata yövahti.
Katajamaa, Aukusti
Keitele
valokuvat
juhlat
seurakuntatalot
1970-luku
Paananen, Wellamo
MLL:n perhejuhlassa lasten esittämä pienoisooppera Topsatonttu tohtorissa. Reipas tohtori Marita Sauhke, sairaanhoitajana Varpu Sirkeinen ja sairaana Topsatonttuna Merja Tolonen. Takana vasemmalta kuorolaisia Riitta Samppala, Soili Saviranta, Tuula Jalkanen ja Minna Jokinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 27.11.1975.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Teos on taiteilijakirja. Published on the occasion of the exhibition "Mobiles and paintings at the Huuto Gallery, Helsinki."
Rope, Jenni
Laulainen, Tuomas
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 18.9.1964 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Nousiainen
2010-luku
2020-luku
rakennukset
vanhainkodit
Nousiaisten keskustassa sijaitseva Moisiokoti tarjoaa tavallista ja tehostettua palveluasumista sekä vanhainkotihoitoa. Henriikka on tavallisen palveluasumisen yksikkö ja siellä asuu 14 ikäihmistä. Siellä on henkilökunta paikalla klo 7.00 – 21.00. Henriikassa on mahdollisuus myös tilapäishoitoon. Ylinen on puolestaan kahdeksan asunnon tehostetun palveluasumisen yksikkö, jossa apua saa ympäri vuorokauden. Tupala on vanhainkotiosasto, jossa asuu 24 paljon apua tarvitsevaa asukasta ja siellä on mahdollisuus myös tilapäishoitoon. Tupalassa on henkilökuntaa ympäri vuorokauden. (www.soteakseli.fi 2022) Moisiokodin ruokasalissa pidetään myös yhteisiä tilaisuuksia talon asukkaille.
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
1980-luku
maatilat
purkaminen (osiin)
Tiihonen, Paavo
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Moision kivinavetta juuri ennen purkutöiden aloitusta ja hetki sen jälkeen. Purkukuvassa taustalla Henrikin koulu.
Suvitie, Risto
Moision lähikirjasto, Turun kaupunginkirjasto
1990-luku
kirjastorakennukset
Moision kirjasto toimi samassa rakennuksessa Moision alakoulun kanssa. Kirjaston käytössä oli 63 neliötä. Kirjasto lakkautettiin 2014.
ilmakuvat
Moision tila Nummen kylässä. Sijaitsi aikanaan nykyisen Henrikin koulun paikalla. Kuva on kuvattu Moisiokodin seinällä olevasta taulusta 2017.
Mökki Pykäläselän tällä puolella vuosisadan vaihteessa
asuinrakennukset
1900-luku
Mökki Pykäläselän tällä puolella vuosisadan vaihteessa. Kuva J. Heikkinen.
Rinne, Siina
Momman Siina
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1986
Hovi, Mirja