Huittisten Teatterikerho
harrastajateatterit
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Seppä, Seija
Seppä, Antti
kirkot
kirkkorakennukset
Mommilan kirkko
koulut
Mommilan koulu
Lammi
Mommila
1910-luku
Mommilan kirkon rakennuttamisen aloitti Mommilan kartanon omistaja Gösta von Schantz. Kirkko oli vielä keskeneräinen, kun von Schantz myi kartanonsa Alfred Kordelinille vuonna 1903. Kordelin saattoi työt loppuun seuraavana vuonna ja hankki kartanon rukoushuoneeksi alun perin tarkoitetulle rakennukselle kirkkoerioikeudet. Mommilan pieni nikkarityylinen puukirkko on tyypiltään pitkäkirkko, jossa on matala torni ja toisessa päässä samantyylinen kattoratsastaja. Kirkon suunnitteli Emil Olander ja rakensi Vihtori Olander, ja siellä on tilaa noin 150 seurakuntalaiselle. Maanviljelysneuvos Alfred Kordelin rakennutti kirkon viereen vuonna 1912 myös pienen koulutalon kartanoyhdyskuntansa lapsia varten. Myöhemmin vanha koulurakennus toimi seurakuntatupana. Kordelinin väkivaltaisen kuoleman jälkeen vuonna 1917 Mommilan kirkko tuli testamenttilahjoituksella Lammin seurakunnan omaisuudeksi. Mommila liitettiin Hausjärveen vuoden 2010 alussa, joten nykyään kirkko on Hausjärven seurakunnan hallinnassa.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Monena mies eläessään - Urho Leppäkangas muistelee
Lehtonen, Kerttu
Keuruun kaupunginkirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on haitarikirja. Silkkipaino, 5-värinen. Teoksen painos 200 kappaletta.
Kärkkäinen, Reijo
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Monia muistoja Vihtavuoren ruutitehtaalta : Lahja Rautiainen työskenteli konttorissa yli 30 vuotta
Kuusisalo, Tiina
Huittisten Seurun Invalidit
vammaiset
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Äijälä, Risto
Montaasin filosofia, filosofian montaasi
Teos on taiteilijakirja. Näyttely 9.4. - 25.5.2003. Teksti suomeksi ja englanniksi, osa myös venäjäksi. Painos 400 kappaletta.
Sarje, Kimmo
Garner, Michael
Kataeva, Ekaterina
Nikkilä, Anton
Lindgren, Tommy
kirjailijat
författare
ranskalaiset
fransmän
1700-luku
1700-talet
1800-luku
1800-talet
Kirjailija, jonka Elise Dumenil -teoksen ruotsinkielinen käännös kuuluu Lukukirjaston kokoelmaan. Marie Josephine Montalembert (1760-1832) oli näyttelijä ja teatterinomistaja, ja piti myös yhtä Ludvig XVI:n ajan suosituimmista salongeista. Häm avioitui vuonna 1770 itseään huomattavasti vanhemman Marc Renén, Montalembertin markiisin kanssa. Markiisi oli usein vieraillut Marie Josephinen teatterissa ja kirjoittanut sitä varten pieniä näytelmiä, mm. operetit La Statue, La Bergere qualite ja La Bohemienne. Musiikin näihin näytelmiin olivat säveltäneet Cambini ja Tomeoni. Ranskan vallankumouksen aikana 1789 Marie Josephine taivutti miehensä lähtemään Ranskasta, ja pari pakeni Englantiin. Markiisi halusi myöhemmin palata Ranskaan, mutta Marie Josephine jäi Englantiin, ja avioliitto päättyi eroon. Marie Josephine näyttää kuitenkin saavuttaneen hyvän aseman myös englantilaisissa seurapiireissä, koska mm. Walpole mainitsee hänet kirjeissään. Englannissa Marie Josephine kirjoitti romaaninsa Élise Duménil (1800) ja Horace ou le Château des ombres (1823). Romaanien sanotaan olevan korkeatasoisia, mielenkiintoisesti rakennettuja, tyyliltään selkeitä ja harmonisia ja paikoittain yleviä.
Montari
1930-luku
Orimattilan kaupunginkirjasto
Montgolfieri eli kuumailmapallo : pieni opas näppäräsormisille
Teos on taiteilijakirja. Valmistettu Juha Markulan ohjaamalla kirjagrafiikan kurssilla Taideteollisessa korkeakoulussa. Numeroitu painos (16/50).
Juutilainen, Joonas
Teos on taiteilijakirja. Mustavalkoisia kuvia lasten ja nuorten kasvoista. Liittyy näyttelyyn Venetsian Biennalessa 1986. Teksti: Suzanne Pagé. J.O. Mallanderin lahjoitus kokoelmaan.
Boltanski, Christian
Moottorikelkka ja tekijä Olavi Paananen 1972
Keitele
valokuvat
moottorikelkat
1970-luku
Paananen, Wellamo
Moottorikelkka ja tekijä Olavi Paananen. Ylä-Keiteleen Hiihdon latu on tällä tehty. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 9.3.1972.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
moottoripyörät
moottoripyöräily
ihmiset
naiset
Moottiripyörällä ajavan naisen kuvan ottoaika ei ole tiedossa. Moottiripyörän merkki on Indian. Kuvan nainen on todennäköisesti Aila Laaksonen (o.s. Greijula).
Pukkilan kunnankirjasto
runot
dikter
1893
Onnitteluruno, jonka Eino Leino kirjoitti veljensä Kaarlo (Kalle) Lönnbohmin häihin. Runo painettiin Eino Leinon ensimmäisenä erillisenä painotuotteena, nelisivuisena pikkujulkaisuna. Kaarlo Lönnbohm vihittiin avioliittoon Ingrid Kolisin kanssa Vaasassa 5.9.1893 . Eino Leino matkusti veljensä Artturin kanssa Vaasaan Kaarlo ja Ingrid Lönnbohmin vieraaksi jouluna 1893. Matkallaan hän tutustui mm. kirjailija Aleksander Filanderiin eli Santeri Alkioon.
Leino, Eino
Möttösen Toivon paras ja mielekkäin ammatti
Pyhäjoki
kampaajat
parturit
Möttönen, Toivo
ammatinvaihto
Raahen Seutu
kalastus
1960-luku
Eino Raatikainen ja Matti Paananen syksyllä 1969.
Muinainen taivaankappaleiden kohtaamispaikka löytyi Keurusselältä
Hietala, Satu
historia
Luhanka
asutushistoria
Leivonmäki
Joutsa
Sysmä
92.845 (YKL)
Torsten Boismanin artikkeli Suomen museoon 2, 1895.
Boisman, Torsten
Suomen museo 2, 1895, s .7-9. Alkuperäisjulkaisu Helsingissä, Suomen Muinaismuisto-Yhdistys.
Jyväskylän kaupunginkirjasto
Muistatko vielä Häkälän pittään- kyläyhteisön Ilolankankaalla?
Hakkarainen , Esa
Pohjonen, Sinikka
Eila
Kerttu
Muistelmia itsenäisyytemme alkuvuodelta 1917
Hänninen, Eeti
Ikkala, Veikko
Muistelmia Kajaanin kaupungista 36 vuotta sitten
Kajaani
paikallishistoria
1900-luku
Kainuun Sanomat
artikkelit (julkaisut)
G. Enwaldin muistelmia Kajaanista vuonna 1894. "Talot olivat enimmäkseen pieniä ja huonosti hoidettuja. Kadut ja tori lokaisia kuin pahin suomaa, joiden poikki syksyaikana tuskin pääsi kulkemaan. Kirkon ympäristö oli koleaa kivikkoa, missä kasvoi vielä nytkin kirkkopuistossa olevat vanhat petäjät." Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 118, 123 ja 135 vuonna 1930. Kirjoittajana G. Enwald.
Enwald, Gustaf
paikallishistoriat
seurakuntahistoriat
Kuhmoniemi
Kuhmo
Teoksessa kuvataan Kuhmoniemen (nykyisin Kuhmo) vaiheita vuodesta 1753, jolloin Kuhmoniemestä tuli oma kappeliseurakuntansa ja se sai oman papin, vuoteen 1905 saakka. Kirjan näkökulma on seurakuntakeskeinen, mutta siinä kuvaillaan myös yleisemmin kuhmoniemeläisten arkea ja paikkakunnan kehitystä. Alkuperäisen fraktuuralla kirjoitetun teoksen lisäksi on lukemista helpottamaan lisätty toinen tiedosto, jossa on sama teksti nykyaikaisella fontilla. Huomioithan, että muunnos on tehty koneellisella tekstintunnistuksella, joten nykyfontti-versiossa voi olla joitakin puutteita tai lyöntivirheitä verrattuna alkuperäiseen teokseen.
Pfaler, K. A
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Muistelmia Kyyjärven keskikoulun ensi vuosilta
Linna, Orvokki
Muistelmia opintokerhotoiminnasta Suttilassa
opintokerhot
Huittinen -- Suttila
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1987
Laaksonen, Esko
Rautakorpi, Matti
Muistelmia Saarijärven reservikasarmilta
Kuusela, Maija
Muistelmia suurlakosta Turussa 19 31/X - 6/IX 05
Varsinais-Suomi
Turku
lakot
suurlakko
autonomian aika
Colliander, Rafael
Muistelmia tohtori Oskari Heikinheimon Kantolasta
Nieminen, Pentti
Aaltio E. A.
Muisteloita 1930-1940-luvun maaseudun elämästä
Hänninen, Erkki
Muisteloita Ohkolan nuorisoseuran näytelmätoiminnasta menneinä vuosina
harrastajateatterit : Mäntsälä : Ohkola
järjestöt : nuorisoseurat
järjestöhistoriikit
teatteri : historia : Mäntsälä
Arvo Ikosen kirjoittama historiikki Ohkolan nuorisoseuran kesäteatteritoiminnasta. Sisältää luettelon esitetyistä näytelmistä ja runsaasti kuvamateriaalia. Historiikkia ei ole julkaistu muualla.
Ikonen, Arvo
Mäntsälän kunnankirjasto
Muisteloja Saarijärveltä : Antti Raippalinna, Saarijärven kunnanlääkäri 1949-66
Pohjonen, Pentti
Muistelua Huittisten Maatalouskerhoyhdistyksen alkutaipaleelta
maatalouskerhoyhdistykset
4H-kerhot
1920-luku
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2002
Hovi, Mirja
kartanot
Kiviranta
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1984
Jaakola, Toini
Ytti, Ritva
julkiset rakennukset : kunnantalot : Mäntsälä
kunnallishallinto
rakennuttaminen : 1930-luku
sota-aika : kansanhuolto
Kirjoituksia Mäntsälän vanhan kunnatalon historiasta ja toiminnasta
Sundell, Anja
Raivola, Matti
Karvonen, Helka
Paananen, Väinö
Muistiinmerkintöjä ja luonnoksia vuosilta 1938-1939 Matkapäiväkirjoja vuodelta 1939
muistiinpanot
päiväkirjat
matkakertomukset
Digitoitu dokumentti sisältää Haanpään sekalaisia muistiinpanoja, Helsingin matkapäiväkirjan sekä yhteenvedon Raahen matkasta. Tekstit on kirjoitettu pieneen ruutuvihkoon. Osa teksteistä on julkaistu teoksessa Muistiinmerkintöjä vuosilta 1925-1939 (Otava 1976). Kunta ja seurakunta ja kymmenen muuta aihelmaa tuleviin juttuihin. Laajuus neljä sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 17.2.1938. Novelliluonnos Pula-aikaa. Laajuus kaksi sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 24.5.1938 Matkapäiväkirjaa Helsingin ja Oulun matkoista, välissä 14.1. kirjoitettu luonnos jutuksi Puheliaisuus. Laajuus 34 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Helsinki 11.1.-19.1.1939, Oulu 20.1. ja 22.1.1939 Luonnos jutuksi Maaltapako on vedetty yli (eli siis kirjoitettu), sen jälkeen on joitakin rivejä uudesta aiheesta ja sen jälkeen luonnos jutusta nimellä Tuossa se nyt on!, joka on yliviivattu. Laajuus 2 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 19.3.1939 Aallon pohjasta on itseripitystä juoppouden ja kortinpeluun takia ja päätös ryhdistäytyä. Laajuus kuusi sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 30.3.1939 Erilaisia numeroituja aiheita novelleiksi: XVII Sanomalehtiuutinen, XVIII Selkäsauna, XIX Juoppous (Joyce-mukaelma), XX Karjalan retkeltä ja XXI Pienviljelijä. Laajuus neljä sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 4.4.1939 Vanhasta virsikirjasta, jossa on kopioita virrensäkeistä. Laajuus kaksi sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 21.4.1939 Päiväkirjamerkintä Matkan jälkeen kertoo viinanhakumatkasta Raaheen. Laajuus neljä sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 6.8.1939 Sananlaskuja Laajuus kahdeksan sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 6.8.1939 Katkelmia Kantelettaresta Laajuus viisi sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 22.8.1939 Viimeisellä aikeamalla numero- ja kirjainsymboleita liittyen shakkitehtäviin. Repeilleillä ja kastuneilla irtosivuilla vielä Kanteletar-sitaatteja.
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaimiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Muistiinmerkintöjä ja muistiinpanoja vuosilta 1930-1939. Osa käsikirjoituksesta
Digitoitu dokumentti sisältää koneella kirjoitetut käsikirjoitusliuskat Pentti Haanpään päiväkirjoista ajalta 24.4.1930-27.7.1939. Tämä on jälkimmäinen osa kirjoituksista, jotka Haanpää on otsikoinut "Pentti Haanpää. Kynäilyharjoitelmia. Kaksikymmentä vuotta. Muistiinpanoja." Lisäksi dokumentissa on muita koneella kirjoitettuja muistiinpanoja. Päiväkirjamerkintöjä Laajuus 79 sivua Viimeinen merkintä: Kipua L[eskelä] 4.X[10].1937 Julkaistu teoksessa Muistiinmerkintöjä vuosilta 1925-1939 (Otava 1976). Pentti Haanpään koneella kirjoittamia muistiinpanoja Laajuus 12 sivua Aiheita: I Kunta ja seurakunta - XII Pula-aikaa. Päiväys 24.5.1938. Nämä lyhyet kuvaukset on yliviivattu, mutta silti julkaistu sellaisenaan teoksessa Muistiinmerkintöjä vuosilta 1925-1939 (Otava 1976). Matka. Päiväkirja kertoo Helsingin matkasta, jolloin Haanpää pääsi pakoon velvollisuutta olla todistajana enonsa Kalle Keckmanin kavallusjutussa. Kirjoitusaika 11.1.-22.1.1939 Aallon pohjasta on Haanpään itseripitystä juopottelun ja pelivelkojen takia. Kirjoitusaika 30.3.1939 Matkan jälkeen on kuvaus viinanhakumatkasta Iisalmeen. Kirjoitusaika 27.7.1939 Tekstit on julkaistu teoksessa Muistiinmerkintöjä vuosilta 1925-1939 (Otava 1976).
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Muistiinmerkintöjä vuosilta 1925-1930. Osa käsikirjoituksesta
luonnokset
Digitoitu dokumentti sisältää koneella kirjoitetut käsikirjoitusliuskat Pentti Haanpään päiväkirjoista ajalta 14.10.1925-14.1.1930. Dokumentin alussa on otsikko "Pentti Haanpää. Kynäilyharjoitelmia. Kaksikymmentä vuotta. Muistiinpanoja". Dokumentti on todennäköisesti Hannu Taanilan kirjoittama. Siitä puuttuvat Muistiinmerkinnöissä mainitut kaunokirjalliset tekstit päiväyksineen, jotka Haanpää on itse kirjoittanut puhtaiksi muistivihkoistaan. Laajuus 99 liuskaa Julkaistu teoksessa Muistiinmerkintöjä vuosilta 1925-1939 (Otava 1976).
Muistiinmerkintöjä vuosilta 1941-1942 Vartiossa. Käsikirjoitus tammikuu 1942
kirjoituskilpailut
novellit
sotakirjallisuus
seksuaalinen käyttäytyminen
Digitoitu dokumentti on keskikokoinen kellanruskeakantinen ruutulehtiö, joka sisältää sekalaisia muistiinpanoja, novellin Vartiossa ja kirjeluonnoksen. Lehtiön alkuun Haanpää jäljentänyt Gummeruksen talvisotakilpailukutsun, jonka määräaika oli 31.7.1942. Kilpailusta ei liene tullut valmista, eikä Haanpää osallistunut. Otava oli järjestänyt vastaavan kilpailun vuonna 1940, jossa Haanpään Korpisotaa lunastettiin. Lehtiön lopussa on tyhjiä sivuja, joiden seassa on yksi sakkitehtävä ja sitten kaksi sivua varusluetteloa (Haanpää oli Lonkan kenttähevossairaalan varastonhoitaja). Lehtiön lopussa on kirjeluonnos: "Täällä jossakin 28 VI -41 Hummasen talon väelle, Neittävän kylä. Kun erästä sotaväenosastoa kulje" (katkeaa kesken). Novelli Vartiossa kertoo asemasodan arjesta. Se on reportaasimainen kuvaus vanhalla rajalla olevasta vartiopisteestä, jossa rajapuomin vieressä on kyltti: Uuteen Suomeen. Uusi tulokas havannoi ympäristöä ja tilanteita. Tultuaan vartiosta hän kuulee pahviteltassa seinän takana jonkun miehistä viettelevän naisen yhdyntään. Vartiomies ajattelee ironisesti, kuinka Suur-Suomeen tehdään lisää uusia ihmisiä. Myöhemmin partio palaa takaisin hätyyttämästä neuvostopartisaaneja, tulitaistelussa on kuollut yksi omakin. Vankeja on saatu kolme. Laajuus 14 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 21.1.1942 Vartiossa on julkaistu teoksessa Nykyaikaa (Otava 1940). Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989).
Muistiinmerkintöjä. Toukokuu 1940 Sallimuksen sormi. Käsikirjoitus kesäkuu 1940 Korpisotaa. Osa käsikirjoituksesta kesä-heinäkuu 1940
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
talvisota
sodankäynti
pakkanen
kuolema
Digitoitu dokumentti on vihreäkantinen ruudullinen taskulehtiö, joka on kirjoitettu lyijykynällä, korjaukset on osin tehty kosmoskynällä. Dokumentti sisältää muistiinpanoja, novellin Sallimuksen sormi käsikirjoituksen ja osan romaanin Korpisotaa käsikirjoituksesta. Sotaromaanissa on muutaman rivin suttauksia, yleensä vain sana korvattu toisella. Viimeisellä sivulla ylösalaisin käännettynä pari lyhyttä lisäystä. Takakannen kääntöpuolella on Aili Haanpään päiväämätön kirjelappu, lähetelappu paketista, jossa oli pakkaskintaat ja uusi piippu. Lehtiön alussa on Haanpään muistiinpanoja talvisodan kokemuksista. Näitä ei ole julkaistu koosteessa Hurja. Pentti Haanpään muistiinmerkinnät 1940-1954 (Into 2016), jossa on kirjailijan muut talvisotaan liittyvät muistiinpanot. Laajuus 19 sivua. Kirjoituspaikka ja -aika Kuusamo 17.5.1940 Novellissa Sallimuksen sormi talvisodan kuolemanväsynyt komppania majoittuu kirkkoon. Majapaikka sisältää symbolisia ja metaforisia merkityksiä. Se on kummitusmainen, mutta silti ihmisten hirsihuone, ei niinkään Herranhuone. Kirkko tuntuu kodikkaalta, mutta siellä pitäisi myös julistaa rauhaa, eikä kirkon tulisi osallistua sotapropagandaan. Nyt siellä nukutaan, vaikka ennen sekin oli synti. Tulee hälytys, ilman herrat (ei Taivaan herrat) ovat liikkeellä. Sota on valistanut kasvonsa, ei Herra. Haanpäälaiseen tapaan katse on matalalla, ei sotaherrojen karttojen ja strategisten laskelmien äärellä. Nimimotiivin mukaan sallimuksen sormi on kirjoittanut, ettei se salli yhtäaikaa "maineikasta sotaa ja mahtavia kirkkoja". On selvää, ettei tällaista iskua farisealaista sotauhoa vastaan keskellä talvisotaa voitu julkaistu muualla kuin Vapaa-ajattelija-lehdessä. Laajuus 8 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Pulkkila 13.6.1940 Ilmestynyt julkaisussa Vapaa-ajattelija (1/1940), sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Romaanista Korpisotaa on vihkossa yhdeksän katkelmaa. Tekstin otsikkona on "Sotakuvausta (maailmaa varten alottaen 18.6.40)". Toisen katkelman viimeiselle sivulle on lisäyksenä motiivi sotamiesten evakuoidessa taakse päin vedetystä sairaalasta kaikenlaista valkoista vaatetavaraa lumipuvuiksi. Viimeinen pätkä katkeaa kesken virkkeen "Sen tummasta tai kirkkaasta vatsasta kilpistyivät kaikki tavalliset luodit, ja se oli nopea kuin sukkulainen, kuin ihmisen ajatus". Laajuus 6 + 15 + 13 + 7 + 25 + 4 + 16 + 4 + 2 sivua Kirjoitusaika 18.6., 22.6., 2.-7.7.1940 Romaani Korpisotaa ilmestyi vuonna 1940 (Otava), sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989).
Muistiinpanoja ja mietelmiä suuren sairauteni ajalta
taudit
tuberkuloosi
Pyhäjokisen Herman Tirilän (1885 - 1939) päiväkirja vuosilta 1933 - 1936.
Tirilä, Herman
aforismit
sanonnat
Digitoitu dokumentti sisältää Pentti Haanpään sekalaisia muistiinpanoja, jotka on kirjoitettu pieneen ruutulehtiöön. Shakkisiirtoja Laajuus 1,5 sivua Ei päiväystä Wellerismejä (sanoi-sananparsia), vertauksia, pienfolklorea, repliikkejä Laajuus kahdeksan sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 23.6.1952 Sitaatteja ja aforismeja V. A. Koskenniemen teoksesta Vaeltava viisaus Laajuus 11 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 15.8.1951 Muistiinpanoja "Paavo M:ltä" sisältää kaksi osaa: I Nuorena poikana tietyömaalla Lapissa ja II Hääparin oppaana Haltiatunturilla. Näistä lankomies Paavo Marttiselta kuulluista merkinnöistä Haanpää kehitti novellinsa Poika kivimiehen ja oppaan uralla, joka sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Laajuus kaksi sivua Ei tietoa kirjoitusajankohdasta Eetu Heiskalan sanontoja Laajuus 1,5 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 13.9.1955 Pekmannin sanonta Sanonta on kuultu Eetu Heiskalalta. Tämä on Haanpään viimeinen säilynyt elinaikana tehty merkintä, joka tehty kirjailijan kuolinpäivänä. Joko Haanpään ystävä Eetu Heiskala oli käynyt tuona päivänä Korpelaisessa tai Haanpää muisti sen tuolloin. Laajuus kolme riviä Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 30.9.1955
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu konseptipaperiarkeista, jotka sidottu K. Merikosken Maalaiskansakoulun laskentokirjan kansiin. Keskellä kaksi grafiikanlehteä. Uniikkikappale.
Heiskanen, Outi