Orimattilan emäntäkoulun johtajattaren Fanni Syrjänteen koti 1900-luvun alussa
Syrjänne, Fanny
koti
Orimattilan emäntäkoulu
W. A. Rautell
Orimattilan kaupunginkirjasto
kesäteatterit
Suttilan näytelmätiimi
Teatteri Taikayö
Huittinen -- Suttila
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Waahtera, Liisa
Mauno Suonpää - suomalaisen metsän ystävä
Suonpää, Mauno
pahkat
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Taidolla ja tunteella maailmanmestariksi
Kulppi, Birgitta
kukkien sidonta
kukkien asettelu
Huittislaisia puheenpätkiä viime vuosisadalta
Matikkala, Mauno
Toikko, Salme
Toikko, Suoma
Waahtera, Mikko
Huittinen -- Huhtamo
räsymatot
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
siirtolapuutarhat
sotilasvala
Terveiset valtakunnallisilta kotiseutupäiviltä Tampereelta 30.7.-3.8.2003
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Tuori, Ella
Tuori, Jukka
Tuorin talli
Vaarojen Karjala - Valtakunnalliset kotiseutupäivät, Pielisen Karjalassa 8.-12.8.2001
kotiseutujuhlat
Karjala
Hirvineva, Toini
Melkein puoli vuosisataa postinkuljetusta
Salkinkoski, Hannes
postiliikenne
Muistoja huittislaisesta viime vuosisadan elämänmenosta
Riuttamäki, Sylvi
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2002
Luukkonen, Sirpa
talvisota
Museonhoitaja Irma Keski-Vakkuri muistelee
Keski-Vakkuri, Irma
Aikamatka Seuratalo Karhulan naapurustoon
Seuratalo Karhula
Hundrade minnen från Österbotten : Första delen
muistelmat
kirjailijat
Pohjois-Pohjanmaa
Oulu
Wacklin, Sara
Sara Wacklinin Sata muistelmaa Pohjanmaalta koostuu nimensä mukaisesti sadasta "minnestä", muistosta, jotka paikantuvat 1800-luvun alun Ouluun.
Wacklin, S. E.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Hundrade minnen från Österbotten : Andra delen
Hundrade minnen från Österbotten : Tredje delen
1800-luvun alun Oulua. Sara Wacklinin piirroksen mukaan tehty litografia. Pohjois-Pohjanmaan museon kokoelmat.
Esittelyssä: Nainen edellä aikaansa - Sara Wacklin -aineisto. Sata muistelmaa Pohjanmaalta -teoksen kansikuva. Oulun historiaseura 2005.
Bidrag till kännedomen om Littois träsk med skärskild hänsyn till dess plankton
Kaarina
Littoinen
Littoistenjärvi
luonnontiede
plankton
S:t Karins
Littois
Littois träsk
naturvetenskap
Acta Societatis pro fauna et flora Fennica
Wahlberg, Arth
Helsingfors : Societatis pro fauna et flora Fennica 1913.
Viktor Lönnbohmin koulutodistus 20.7.1885
koulutodistukset
Lönnbohm, Viktor
skolbetyg
1885
1800-luku
1800-talet
Todistus lukion matematiikan ja fysiikan oppimäärien suorittamisesta. Att Viktor Lönnbohm under läseåret 1884–85 för mig genomgått fullständiga lyceers kurs uti matematik och fysik intygas Kristinestad den 20 Juli 1885. F. R. Wahlforss
Wahlforss, F. R.
Menneisyyden loistoa : poimintoja Euran Kirkonkylän ja Kauttuan esihistoriasta
Eura
Kauttua
esihistoria
arkeologia
paikallishistoriat
Eura on todellinen esihistorian aarreaitta: tuskin mistään muusta pitäjästä Suomessa tunnetaan niin runsaasti muinaismuistoja kuin Eurasta. ]o pelkästään Eura-Kauttuan keskustaajaman alueelta tunnetaan 22 kiinteää muinaisjäännöstä eli pakanuuden ajan ihmisen hauta- tai asuinpaikkaa. Tässä kirjasessa esitellään niistä joitakin. Esiteltyjen kohteiden lisäksi rautakauden loistosta on löydetty jäänteitä Keittiömäestä, Mikolanmäestä, Vainionmäestä, Vähä-Vahen pihapiiristä ja Vähässuonmäestä; kivikauden löytöpaikkoja ovat myös Vahe-Peltomaa, Keittiömäki, Mikolanmäki sekä Vähävahen Nummi ja ajoittamattomia muinaisjäännöksiä tunnetaan Harolan Vöhlasista, Osmasta, Vähä-Vahen metsästä ja Lohiluomasta. Esihistorialliselta ajalta ei ole kirjallisia lähteitä, joten kaikki tiedot tuon ajan ihmisen toiminnasta perustuvat arkeologisiin kaivauksiin. Ensimmäiset esihistorialliset löydöt Eurasta on toimitettu Muinaistieteelliselle toimikunnalle jo 1840-luvulla . Arkeologit ovat olleet tuttuja kesävieraita Eurassa 1800-luvun loppupuolelta lähtien - kaivauksia on tehty yli sadan vuoden aikana kymmenissä kohteissa. Tälle työlle ei näy loppua... Oppaaseen on koottu poimintoja siitä valtavasta tietomäärästä, mitä arkeologit ovat saaneet selville Eura-Kauttuan loisteliaasta menneisyydestä. Tässä kirjasessa käytetyt paikannimet ovat arkeologien niistä käyttämiä nimityksiä ja ne saattavat poiketa nimistä, millä me nyt kyseiset paikat tunnemme.
Wahlqvist, Sirpa
Lehtosalo-Hilander, Pirkko-Liisa
Euran kunta
Hilander, Rauno
Kylänpää, Antti
Sortavala
Uukuniemi
seurakunnat
saarnat
Walle, Alexander Gustaf
Alexander Gustaf Walle (1843—1910) oli Uukuniemen kirkkoherra vuosina 1875—1910. Samalla hän toimi Sortavalan rovastikunnan lääninrovastina vuodesta 1884 kuolemaansa saakka. Sortavalan rovastikuntaan kuuluivat Sortavalan kaupunki- ja maaseurakunta sekä Harlun, Ruskealan, Impilahden, Salmin, Soanlahden ja Suojärven seurakunnat. Lähes koko rovastikunnan alue luovutettiin Neuvostoliitolle vuosina 1940 ja 1944. Pieni alue Soanlahden seurakuntaan kuuluneesta Korpiselän rukoushuonekunnan länsiosasta jäi Suomen puolelle. Tämä alue liitettiin sotien jälkeen Joensuun rovastikunnan Tuupovaaran seurakuntaan ja Kuopion hiippakuntaan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Käsikirjoitukset
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lysein vaikutuksesta lukuvuotena 1881-1882
Joensuu
koulut
Joensuun lyseo
toimintakertomukset
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1881-1882. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander. Julkaisun lopussa on kirjoitus: Tietoja Tavisalmen eli Kuopion pitäjästä vuosilta 1548-1626 / koonnut J. M. Salenius, 1-41 sivua.
Walle, Axel
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505
fin
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1895-1896
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1895-1896. Sisältää myös artikkelin: Frans Nordberg, Daniel Juslenius Porvoon piispana v. 1734-44 sekä piirroskuvan Daniel Jusleniuksesta. Sisäsivuilla on kuva Joensuun lyseorakennuksesta sekä sen pohjapiirros.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 KER
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuonna 1900-1901
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1900-1901.
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1889—1890
Joensuun klassillinen lyseo
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Yleisalkeiskoulu toimi aluksi 1865 kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokraamissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Kirjapaino-yhtiön kirjapaino
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vaikutuksesta lukuvuotena 1880-1881
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1880-1881. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander.
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1896-1897
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1896-1897. Sisältää myös artikkelin: Snellman, Walter J., Pieni katsahdus antiikkiin (18 s.).
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1901-1902
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1901-1902.
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1891—1892
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuotena 1891-1892.
Kirjapaino-osakeyhtiön kirjapaino
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vaiktuksesta lukuvuotena 1878-1879
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1878-1879. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander.
Kertomus Joensuun suomalaista klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1894-1895
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1894-1895. Sisältää artikkelin: O. W. Neovius, Lukujärjestelmistä sekä kokonaisten lukujen jaollisuudesta (20 sivua).
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1897-1898
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1897-1898. Sisältää myös artikkelin: Konrad Hildén, Ciceron valtio-opilliset mielipiteet (64 s.).
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1890-1891
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1890-1891. Sisältää artikkelin: Qvintilianuksen mielipiteet alkeisopetuksesta / Knut Cannelin, 1-32 sivua.
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1898-1899
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1898-1899. Sisältää myös artikkelin: Knut Cannelin, Klassillinenko vai reaalinen suunta?
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1892-1893
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1892-1893. Sisältää myös artikkelin: Luettelo Lyseon herbariossa löytyvistä kasveista, 1-7 sivua.
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lysein vaikutuksesta lukuvuotena 1882-1883
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1882-1883. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander. Julkaisun lopussa on kirjoitus: Tietoja Kuopion tienoista vuodesta 1627 alkain / koonnut J. M. Salenius, 1-29 sivua.
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1899-1900
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1899-1900. Julkaisun lopussa on Walter J. Snellmanin kirjoitus: Latinasta suomenkieleen, 1-16 sivua.
Kirjapaino-osakeyhtiö
Kertomus Kuopion klassillisen lysein ja Joensuun alkeiskoulun vaikutuksesta lukuvuonna 1886-1887
Kuopion klassillisen lyseon ja Joensuun alkeiskoulun vuosikertomus lukuvuonna 1886-1887. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut Joh. Schwartzberg.