ideal
livsstil
sociala relationer
ståndssamhälle
symbolik
Carstens, Fredrika Wilhelmina
Kirjastot.fi
Santtu, Lauri
Keuruun kaupunginkirjasto
Murtovarkaus
näytelmät
käsikirjoitukset
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Sivun 21 ylälaitaan on kirjoitettu: "3:tta näytöstä" Sivut ovat irrallisia. Kyseessä on käsikirjoituksen katkelma.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdessä lukee "Murtovarkaus" ja pikakirjoitustekstiä. Teksti on kirjoitettu toisiinsa kiinnisidottuihin paperiarkkeihin. Kyseessä on käsikirjoituksen katkelma.
Näytelmän käsikirjoitusluonnos. Teksti on kirjoitettu toisiinsa kiinnisidottuihin paperiarkkeihin. Kyseessä on käsikirjoituksen katkelma.
Teksti on kirjoitettu toisiinsa kiinnisidottuihin paperiarkkeihin, joista osa on irronnut. Kyseessä on käsikirjoituksen katkelma.
teatteri
Murtovarkaus-näytelmän pääkirja nro 106. Ensilehdellä teksti: "Murtovarkaus, näytelmä neljässä näytöksessä, kirjoittanut Wilja. Minna Canth" Etukannessa on venäjänkielinen sinetti sekä allekirjoituksella varustettu teksti, jossa todetaan, että näytelmä on tarkistettu Pietarissa 29.1.1882. Pääkirjassa on kaksi eri versiota "Toisesta näytöksestä".
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja.Teos koostuu 78 kuvallisesta kortista ja 78 tekstistä, jotka koottu 199-sivuiseksi kirjaksi. Uniikkikappale, tekijöiden signeeraama ja numeroitu laitos (131/150).
Karjula, Emilia
Merimaa, Eero
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Pohjois-Karjala
Lieksa
museot
Pielisen museo
tapahtumat
Lieksa-Pielisjärvi-seura
Lieksan opaskerho ry
Lieksan Matkailu Oy
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Museoesineitä, muistitietoa ja lauluja lankanauhuriin - nakkilalainen Vihtori Grönroos kansatieteen uranuurtajien viitoittamalla polulla
perinteenkerääjät
Grönroos, Vihtori
Nakkila
Kansatieteen opintoihin liittyvä kirjoitelma
Kurittu, Sinikka
Nakkilan kunnankirjasto
ihmiset
rakennukset
museorakennukset
Kuvassa Arto Lehtinen (vas.), Arvi Lehtinen ja Einar Lindroos. Takana Pukkilan museo (vanha viljamakasiini).
Pukkilan kunnankirjasto
Heikkilä, Juhani
Virtanen, Jarno
henkilökuvat
Honkajoki
Museon edustalla (4_10 Honkajoki, Kirkonkylä). Hankevetäjä Juhani Heikkilä (vas.) ja talkoolainen Jarno Virtanen Honkajoen museon edustalla. Tällöin kesäkuussa museota ei ollut vielä maalattu. Hankevetäjä talkootyöväkineen työskenteli vuoden 2004 ajan Honkajoella kotiseutuyhdistyksen johtamassa Suvikas-kehittämishankkeessa. Hankkeessa mm. inventoitiin ja luetteloitiin museon kokoelmat ja laadittiin museotoimen kehittämissuunnitelma.
Prusti, Taina
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Museon oviaukko (4_3 Honkajoki, Kirkonkylä). Ovi avoinna, oven yläpuolella puinen kyltti "Museo".
Museonhoitaja Irma Keski-Vakkuri muistelee
Keski-Vakkuri, Irma
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Waahtera, Liisa
Keitele
valokuvat
1970-luku
Paananen, Wellamo
Keiteleen museorakennukseen höylättiin kattopäreet. Höylämestarina Taavetti Tikkanen, päreitä kasaa Ilkka Leinonen ja niitä syliinsä kokoaa Aarne Huttunen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 1.6.1978.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Museossa (4_11 Honkajoki, Kirkonkylä). Hankevetäjä Juhani Heikkilä Honkajoen museon sisärappusilla. Ympärillä esinenäyttelyä. Hankevetäjä työskenteli vuoden 2004 ajan Honkajoella kotiseutuyhdistyksen johtamassa Suvikas-kehittämishankkeessa. Hankkeessa mm. inventoitiin ja luetteloitiin museon kokoelmat ja laadittiin museotoimen kehittämissuunnitelma.
Teos on taiteilijakirja. Teoksen kotelo tuo mieleen vanhan radion. Kotelon kannessa dymokirjaimin teksti: Music Radio Libro. Kannessa myös mm. hopeanvärisessä muovinauhassa radioasemien taajuusnumeroita. - Kotelon sisällä olevan kirjan sivut on tehty grafiikan eri tekniikoilla. Sivuilla myös tunnettujen säveltäjien nimiä. Kirja sidottu yhteen kahdella pultilla. Uniikkikappale. Tekijän signeeraama.
Thusberg, Panu
päättäjäiset
1980-luku
Keiteleen musiikkikoulun päättäjäiset toukokuussa 1985. Vasemmalta Sirkka Kovalainen ja Taija Ikonen. Kuva Matti Pulkkinen.
Rinta-Säntti, Mauno
Hietamäki, Reino
Kananoja, Mauno
Tuikkala, Matti
Kalliomaa, Seppo
yhtyeet
Botnia Kapelle
Kauhajoki
Etelä-Pohjanmaa
Vas. dir. mus. Mauno Rinta-Säntti, viulu, dir. mus. Reino Hietamäki, hanuri, Mauno Kananoja, viulu, Matti Tuikkala, kitara, Seppo Kalliomaa, basso.
Musikaliska sällskapet i Åbo 1790-1890 : bidrag till dess historik
Varsinais-Suomi
Turku
Åbo
Musikaliska sällskapet i Åbo
Turun soitannollinen seura
musiikki
yhdistykset
historiikit
musiikinhistoria
1700-luku
1800-luku
musik
musikhistoria
organisationshistoriker
1700-talet
1800-talet
Lagus, Wilhelm Gabriel
Åbo Tidnings Tryckeri
Teos on taiteilijakirja. Runot julkaisemattomasta kokoelmasta "Musta lintu kuuntelee". Teksti käsin kirjoitettu, sivut kuvitettu, akvarelli- ja kuultopaperi. Pohjana kierreselkäinen luonnoslehtiö. Uniikkikappale.
Helistö, Liisa
Teos on taiteilijakirja. Liittyy näyttelyyn "Musta muistiinpanovihko" Galleria Bakeliittibambissa 15.1. - 5.2. 1998. Teos koostuu päiväkirjamerkinnöistä ja muistoista taiteilijan Pariisin matkan ajalta. Päiväkirja kuuluu kuvakudokseen "Muistiin merkitty", 1988. Kollaasi, sekatekniikka. Kymmenen numeroitua kappaletta (4/10).
Donner, Ariadna
Teos on taiteilijakirja. 22 riisipaperista taiteltuihin kansiin puuvillanarulla sidottua, kaksipuoleisiksi arkeiksi liimattua grafiikanlehteä (tussi riisipaperilla).
Kraus, Katharina
kirjallisuus
novellit
1920-luku
Lehtimäki, Konrad
Werner Söderström
Mustaniemen vankikopit ja vank' vyörär' Kalle : palanen Karstulan historiaa
Rautiainen, Seppo
Mustapuron kotipiha-ja kyläurheilun muistelua
Viiru, Kunto
Kallio, Risto
aitat
1940-luku
Mustinmäki. Keitele, Sulkavanjärvi. Luhtiaitta on vuodelta 1946.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
asuinrakennukset
Mustinmäki. Keitele, Sulkavanjärvi. Pohjois-Keiteleen vanhimpia tiloja. Päärakennus on rakennettu useassa eri vaiheessa. Vanhimman osan ikää ei tiedetä. Tuvan hirressä on vuosiluku 1874.
1860-luku
Mustinmäki. Keitele, Sulkavanjärvi. Vilja-aitan ovi.
Mustinmäki. Keitele, Sulkavanjärvi. Vilja-aitta vuodelta 1869.
Mutta mitäs tapahtui meille rouville sillä aikaa kuin miehemme olivat purjeita kuivaamassa?
lehdissä julkaistut kertomukset
Uudessa kuvalehdessä 1891 ilmestynyt Minna Canthin kertomus. Canth kirjoitti sen vastineeksi Juhani Ahon kertomukselle Purjeita kuivaamassa.
Nousiainen
kirkot
2010-luku
hautausmaat
muistolehdot
kirkko
Muistolehto sisältyy seurakunnan hautausmaan laajennusosaan, joka valmistui vuoden 2010 lopussa, käyttöönottojuhla oli 29.5.2011. Laajennusosassa on 432 arkkuhautaa, 630 uurnahautaa sekä muistolehto ja sirottelualue sekä hiljentymisalue. Suunnittelijana oli arkkitehti Bey Heng.
Kaunonen, Paula
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Sotajoki
Palsioja
Ritakoski
Ivalojoki
Saijets, Sammeli
kullankaivu
kullankaivajat
Muualta tulleita kullankaivajia saattoi olla jopa enemmän kuin paikallisia. He viettivät Inarissa kesäkauden ja lähtivät usein talveksi kotiseuduilleen.
Tanhua, Tuomas
Muuan vaivaishoitoa koskeva juttu Hämeenlinnassa 1800-luvun alussa
köyhäinhoito
Hämeenlinna
sosiaalihuolto
K. O. Lindeqvist kertoo tässä artikkelissa, miten monia vaiheita tarvittiin, ennen kuin Hämeenlinnan porvarit ryhtyivät järjestämään kaupungin köyhäinhoitoasioita 1800-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Edes maaherra Johan Henrik Munckin arvovalta ei riittänyt siihen, että kaupunkilaiset olisivat suostuneet noudattamaan köyhäinhoidosta annettuja asetuksia. Hämeenlinnalaiset porvarit halusivat edelleen antaa köyhilleen vain kerjuulupia menneiden vuosisatojen malliin. Vasta kuninkaan nuhteet saivat aikaan, että köyhäinhoitoa vihdoin ruvettiin järjestämään, ja jonkinlainen järjestelmä saatiinkin lopulta aikaiseksi vuonna 1806.
Lindeqvist, K. O.
Julkaistu painettuna: Kaikuja Hämeestä VII : Hämäläis-osakunnan albumi. - Helsinki : Kirjapaino-osakeyhtiö Sana, 1908.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
muurarit
1960-luku
Kalle Karhunen ja muurari Niilo Jeronen uunin teossa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.9.1964.
Keiteleen kunnankirjasto.
ohukaiset
paistaminen
Muurinpohjalettujen paistamista Vuohisaaren rannassa Saastamoisen sukuseuran illanvietossa. Vasemmalta taikinantekijä Maija-Liisa Koivistoinen, lettumestarit Jorma Koivistoinen ja Matti Saastamoinen sekä apurina toimiva Tuula Koivistoinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 28.7.1977.
Teos on taiteilijakirja. Teos on kahden kynäkeihään varaan kiinnitetty, mustasta ja harmaasta ohuesta kuitupaperista sidottu vihko. Harmaalla pohjalla näkyvät ohuet hopeanväriset ja mustat lankamaiset kuviot. Ei tekstiä eikä kuvia. Teos on asetettu mustasta metallista tehtyyn kolmion muotoiseen telineeseen. Uniikkikappale, taiteilijan signeeraama.
Jouhki, Seija
kansallispuvut
Päijänne-lehdessä 6.8.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheena kirjoituksessa mm. Hämäläinen-lehden kritiikki kansallispukuasiassa (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Muutamia Karstulan murteen sanontatapoja
Lehtonen, Kerttu
Muutamia muistoja 25 vuoden varrelta Karstulasta
Salmia, Kirsti
Muutamia muistoja varhaisimmalta lapsuuden ajoiltani
Vuorela- Tapissier Varpu-Liisa
Muutamia neuvoja talonpojille hallalta rasitetun pohjoisen Suomen maakunnista
maatalouspolitiikka
maanviljely
peruna
vilja
sääilmiöt
hall
Pohjois-Suomi
Suomen Talousseuran sihteeri ja tilastotieteilijä Carl Christian Böcker (1786-1841) teki uraauurtavan työn valistuskirjailijana. Muutamia neuvoja talonpojille -teoksessa hän opastaa lukijoita karjan ruokinnassa ja perunanviljelyssä pohjoisen olosuhteet huomioon ottaen.
Böcker, Carl Christian
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Muutamia piirteitä entisajan saarijärveläisistä kauppiaista
Tirkkonen, Paavo
Muutamia piirteitä Minna Canthin elämästä
muistelmat
kirjailijat
Robert Kiljanderin muistelmia ystävästään Minna Canthista. Nuori Suomi s. [69]–80.
Robert Kiljander
Nuori Suomi, Minna Canthin muistolle omistettu, 1897
Muutamia sanoja luonnosta, kansan luonteesta ja elintavoista Saarijärven pitäjässä
Runeberg, Johan Ludvig
Muutamia sanoja luonnosta, kansan luonteesta ja elintavoista Saarijärven pitäjässä : loppuosa
Muutamia tietoja Kajaanin vapaaherrakunnasta
Kajaani
historia
paikallishistoria
1600-luku
kreivit
Brahe, Pietari
Kajaani (sanomalehti)
artikkelit (julkaisut)
Kolmikymmenvuotisen sodan (1618-1648) päättymisen jälkeen tuli tavaksi lahjoittaa etevimmälle sotapäällikölle ja muille valtakunnan ansiokkaille miehille kruunun omistamia linnoja ja tiluksia. Alueeltaan suurin läänityksistä oli Kajaanin vapaaherrakunta, joka 18. syyskuuta 1650 lahjoitettiin kreivi Pietari Brahelle. Vapaaherrakuntaan kuului koko Kajaanin, Kuopion ja Iisalmen pitäjät, Kajaanin linna sekä tiloja Salon ja Pielisen pitäjistä. Alemmista virkamiehistä koostunut haltijakunta eli konventti valvoi vapaaherrakunnan hallinnollisia ja sisällisiä asioita. Se teki kreivi Brahelle esityksiä ja käsitteli ratkaistavat asiat, jonka jälkeen niistä vietiin pöytäkirja kreiville tarkastettavaksi ja mahdollisesti oikaistavaksi. Konventti vei tärkeimmät asiat kreivin päätettäväksi, mutta kertoi niistäkin ensin oman mielipiteensä. Vuonna 1680 päätti Kaarle XI panna toimeen niin kutsutun reduktionin, jonka mukaan kaikki aatelisille lahjoitetut kruunun maat ja tilukset täytyi palauttaa kruunulle. Reduktiosääntöjen mukaan "ne maat ja tilat, mitkä ovat olleet annetut kaupungeille niiden perustamiseksi ja kunnossa pitämiseksi" eivät kuuluneet palautettavien maiden joukkoon. Niinpä Brahen hallinnoimia maita ei palautettu kruunulle ennen kuin vasta vuonna 1681 Brahen jo kuoltua. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 26.8.1932. Kirjoittajana G. Enwald.
Enwald, Gustaf
Muutamia tietoja nk. Berghin navetasta ja Kajaanin kirkon puiston perustamisesta
kauppiaat
kirkkopuistot
apteekit
Bergh, Carl Gustaf
Vuonna 1865 sai kajaanilainen Carl Gustaf Bergh lahjoituksena Karin Michekssonilta talon ja tontin ja rakennutti tontin eteläpäähän suuren kivinavetan. Melkein Kajaanin kirkkoa vastapäätä sijainnut kivinavetta oli aikanaan merkittävä ja komea rakennus, jonka alakerroksessa oli tilaa 20 lehmälle ja nuorelle karjalle. Rakennuksen Kirkkokadun puoleisessa päässä oli kolme kellaria: olut-, viini- ja talouskellari. Navetan ullakolla oli kaksi suurta ovea kirkkopuiston puolella. Ullakko oli jaettu kahteen osaan, joista toista käytettiin heinien säilytyspaikkana ja toista vilja- ja jauhomakasiinina. Kauppias Berghin kuoltua lahjoittivat perilliset hänen omaisuutensa konkurssiin. Kaupunki osti talon ja tontin aikeenaan kaunistaa kirkon ympäristöä. Kaupunki olisi tahtonut purkaa navetan, mutta se olisi edellyttänyt tontin laitonta jakamista. Lopulta selvisi, että navetta ei itse asiassa sijainnutkaan tontilla vaan sen ulkopuolella, jolloin se saatiin kaupungin toimesta purettua. Kaupunki halusi samalla myös Berghin entisen tontin viereisen tontin haltuunsa. Tontin omisti apteekkari Stenius, ja kaupunki olisi tahtonut lunastaa häneltä sen osan tontista, joka ulottui kirkkopuistoon. Lunastettavalla tontilla sijaitsi kuitenkin apteekkitoiminnalle välttämätön kellari, ja tämän seikan perusteella senaatti hyväksyi Steniuksen valituksen. Senaatti myös määräsi, että kyseessä olevaa osaa ei saa erottaa tontista niin kauan, kuin tontilla olevassa talossa harjoitetaan apteekkiliikettä. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 28/1936. Kirjoittajana G. Enwald.
Kajaanin kirkosta kertoo myös artikkeli Kajaanin kirkkojen vaiheista : Eilen tuli kuluneeksi 200 vuotta nykyistä edellisen kirkon vihkimisestä.
ELL