Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1902-1903
Joensuu
koulut
Joensuun lyseo
toimintakertomukset
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1902-1903. Sisältää myös historiikin: Poimintoja Joensuun lyseon työkaudelta 1865-1902 / Walter J. Snellman.
Walle, Axel
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 KER – – Historiikki myös eripainoksena: – Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.53 SNE
Snellman, Walter J.
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1893-1894
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1893-1894.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 KER
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon waikutuksesta lukuvuotena 1879-1880
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1879-1880. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505
Kertomus Kuopion klassillisen lysein ja Joensuun alkeiskoulun vaikutuksesta lukuvuonna 1885-1886
Kuopion klassillisen lyseon ja Joensuun alkeiskoulun vuosikertomus lukuvuonna 1885-1886. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander. Julkaisun lopussa on artikkeli: Muistelmia Joh. Vilh. Snellmanin elämästä Kuopiossa / koonnut Bruno Granit.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on runokirja, jonka tekstit on kirjoitettu kirjoituskoneella huopapaperille. Paperi värjätty kahvilla. Sidos on liimaton, historiallinen koptisidos. Puuvillalanka, selässä pitsiä. Uniikkikappale.
Wallin, Kristiina
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. "Sanat kohiseva liha on uniikki taiteilijakirja. Se rakentuu mummulan pihalta löytyneestä kahdesta puukappaleesta, pienistä rakennustyömaalta peräisin olevista metallilevyistä, paperista, rautalangasta ja sanoista. Sanat kertovat sanomisen ja vaikenemisen vaikeudesta ja siitä, kuinka kirjaimet ovat joskus kuin metallilevyjä kitalakea vasten. Silloin ruumis puhuu sanoja voimakkaammin"(K. Wallin). Uniikkikappale.
Teos on taiteilijakirja. Kotelon sisällä 26 arkistokorttia, joiden yläreunaan on kiinnitetty aakkoset. Kortteihin on kirjoitettu runoja ja liimattu kuvia, mm. vanhoja valokuvia. Tekstit on kirjoitettu kirjoituskoneella japaninpaperille. Osa korteista on värjätty kahvilla. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Unohtuneita kirkkoja 1 : Kodialan kirkko
Varsinais-Suomi
Laitila
kirkot
Artikkeli ilmestynyt ilmeisesti teoksessa Suomen museo VII, s. 26-29.
Wallin, Väinö
Waltener, Shane
Eagle, Emma
Nova, Merlin
Teos on taiteilijakirja ja muodoltaan haitarikirja. Teoksen lehdet on leikattu suikaleiksi, joista on nähtävissä hahmoja sillalla. Voidaan sulkea nauhalla. Materiaali: värillisiä papereita, hopeanauha. Teoksesta on 10 numeroitua kappaletta.
Ward, Tina
Teos on taiteilijakirja. Teos on muodoltaan haitarikirja. - Teoksen lehdet on leikattu suikaleiksi, joista on nähtävissä naisen hahmo. Voidaan sulkea nauhalla. Materiaali: värillisiä papereita, nauha. Lisäksi teksti "Some of the whole". Teoksesta on 10 numeroitua kappaletta (3/10).
Waren, Matti
Keuruun kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja. Sisältää näköispainoksen serigrafiasalkusta "Flux med Doctor Bob", Obra Grafica 1987. Serigrafias sobre tela numeradas del 1 al 40 y firmadas por el autor.
"Este catalogo ha sido editado con motivo de la Exposición de Bob Watts "Flux med" en el studio de Joan Guiata de Madrid"
Watts, Robert
kapinat
petos
uskollisuus
velvollisuudet
Wecksell, Josef Julius
Kirjastot.fi
Daniel Hjort: Sorgespel i fem akter med fyra tablåe
bedrägeri
skyldigheter
trohet
uppror
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1910-1911 vuositutkintoon 31 p. toukokuuta 1911
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1910-1911. Julkaisu sisältää myös artikkelit: Johan Fredrik Blomqvist: Pieni kouluhygienian opas; Onni Johannes Brummer: Piirteitä sodan tuottamista rasituksista Kyminkartanon läänissä vuosina 1808-1809.
Wegelius, K. A.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 JOE
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1917-1918
kansalaissota
Suomen alkeisoppilaitosten uudistusten takia Joensuun klassillinen lyseo muuttui Joensuun suomalaiseksi lyseoksi. Keisari vahvisti tätä koskevan asetuksen 11.9.1914. Suomen saadessa itsenäisyyden vuonna 1917 Suomen Senaatti määräsi Koulutoimen Ylihallituksen laatimaan maan alkeisoppilaitoksille uuden väliaikaisen lukusuunnitelman. Suomen Senaatti hyväksyi sen 13.6.1917, ja sitä käytettiin lukuvuoden 1917-1918 opetussuunnitelmana. Kansalaissota vaikutti myös koulun toimintaan. Sodan vaikutuksista on kerrottu vuosikertomuksessa 1917-1918.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1918-1919
Kansalaissota vaikutti koulun toimintaan. Koulurakennuksessa toimi sotilasmajoitus 11.2.1918 lähtien aina 29.10.1918 saakka, jolloin sitä ei voitu käyttää opetukseen. Koulu toimi syyskauden alussa Joensuun tyttökoulussa. Työjärjestyksenä käytettiin Suomen Senaatin 27.6.1918 vahvistamaa väliaikaista opetussuunnitelmaa.
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1912-1913
kokoelmat
kivilajit
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1912-1913. Sisältää myös K. A. Wegeliuksen artikkelit: 1. Mitä hyötyä on vanhioen kielten, latinan ja kreikan lukemisesta oppikouluissamme? 2. Mitä tietää esitys: kansakoulu kokonaisuudesssaan oppikoulujemme pohjakouluksi? Sekä: Johannes Laine: Luettelo Joensuun lyseon geologisista ja mineralogisista kokoelmista.
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1908-1909 vuositutkintoon 28 p. toukok. 1909
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1908-1909.
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1911-1912 vuositutkintoon 25 p. toukokuuta 1912
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1911-1912. Julkaisu sisältää myös erilaisia ohjeita ja määräyksiä liittyen koulun toimintaan. Siinä esitellään mm. opetusvälineitä ja kerrotaan koulun pihamaan istutuksista.
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1909-1910 vuositutkintoon 31 p. toukokuuta 1910
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1909-1910. Sisältää myös luvun: Lyhyt tasotrigonometrian oppimäärä klassillisia lyseoita varten / kirjoittanut Aaro Markkanen.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1914-1915
Suomen alkeisoppilaitosten uudistusten takia Joensuun klassillinen lyseo muuttui Joensuun suomalaiseksi lyseoksi. Keisari vahvisti tätä koskevan asetuksen 11.9.1914.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1919-1920
muistelu
historia
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomuksen 1919-1920 lisäksi julkaisu sisältää lyseon sankarimuistotaulujen paljastamisjuhlan ohjelman puheineen, runoineen, lauluineen ja kansalaissodan muisteluineen.
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1913-1914 vuositutkintoon 29 p. toukok. 1914
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1913-1914.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1916-1917
Suomen alkeisoppilaitosten uudistusten takia Joensuun klassillinen lyseo muuttui Joensuun suomalaiseksi lyseoksi. Keisari vahvisti tätä koskevan asetuksen 11.9.1914. Suomen saadessa itsenäisyyden vuonna 1917 Suomen Senaatti määräsi Koulutoimen Ylihallituksen laatimaan maan alkeisoppilaitoksille uuden väliaikaisen lukusuunnitelman.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1915-1916
Teos on taiteilijakirja. Projekt: Hamburg-Kartierung, Galerie für Landschaftskunst, 2003. Gefördert von der Stiftung Kunstfonds.
Wehrmann, Mark
Wentzel Hagelstamin kirje Minna Canthille 2.6.1893.
kirjallisuus
kirjeet
Minna Canth
Wentzel Hagelstam
Wentzel Hagelstamin kirje Minna Canthille 22.11.1893.
novellit
Kirje on kirjoitettu Wentzel Hagelstam -toiminimen viralliselle kirjepaperille.
Wentzel Hagelstamin kirje Minna Canthille 22.3.1893.
Wentzel Hagelstamin kirje Minna Canthille 27.5.1893.
Novelleja 1-2
Werner Söderhjelmin kirje Minna Canthille 14.6.1894.
käännöskirjallisuus
Werner Söderhjelm
Werner Söderstömin kirje Minna Canthille 13.3.1885
Roinilan talossa
Työmiehen vaimo
Murtovarkaus
Werner Söderström
henkilöt
Carl Johan (Janne) Cederberg ja Bernhard Cederberg olivat joensuulaisen suurliikemiehen, sahanomistaja Gustaf Cederbergin ("Suola-Kusti") poikia. Isä-Gustaf myi liiketoimintansa ja omaisuutensa (mm. Ukonlahden rannalla sijainneen Penttilän hovin kartanon) pojilleen vuonna 1875. Bernhardin kuoltua 36-vuotiaana vuonna 1886 Janne jatkoi ja kehitti sahatoimintaa. Bernhard Cederbergin ansiosta Penttilän sahan työntekijöiden lapsille perustettiin kansakoulu 1890-luvun alussa. Koulu toimi Penttilän hovin piharakennusessa.
Westerbacka, Maria
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Saloilta ja vesiltä : metsästys- ja pyyntiretkiä. 2. vihko
eräkertomukset
1800-luku
Hämeenlinna
Kalvola
metsästys
Onni Wetterhoffin eräkertomusten toisessa osassa kerrotaan mm. kuuluisasta sääksmäkeläisestä metsästäjästä ja karhunkaatajasta Kokko-Kustaasta (1818–1886), jonka metsästysretket ulottuivat myös Hämeenlinnan seudulle. Teoksessa on myös kuvaus kirjoittajan "onkimaretkestä" Kankaistenjärvelle ja ilvesjahdista Kalvolan metsäseudulla jouluna 1882.
Wetterhoff, Onni
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Saloilta ja vesiltä : metsästys- ja pyyntiretkiä. 1. vihko
Hauho
Onni Wetterhoffin erätarinoiden ensimmäisen osan aloittaa kuvaus maineikkaasta erämiehestä ja karhunkaatajasta, hauholaisesta Eero Juhani Heinäkankaasta (1799–1884), jota Wetterhoff oli käynyt haastattelemassa yhdessä ystävänsä, kirjailija Paavo Cajanderin kanssa. Kirjan toinen tarina kertoo Hämeen metsästysseuran sudenajoista talvella 1883. Susijahteihin osallistui paikallisten metsästäjien ohella myös venäläisiä ammattimetsästäjiä, lukaaseja.
kartat
kaavoitus
asemakaavat
asemakaavoitus
kaupungit
1860-luku
1870-luku
Wilenius, Georg
Tonttipula alkoi vaivata kasvavaa Hämeenlinnaa jo 1850-luvulla. Lääninarkkitehti Carl Albert Edelfelt laati vuonna 1858 uuden kaavan, jossa kaupunkialuetta laajennettiin Myllymäen ja Hätilän puolelle. Vaikka kaava hyväksyttiin senaatissa, se jäi toteutumatta. Seuraavaa asemakaavaa laatimaan ryhtyi arkkitehti ja Hämeen läänin rakennuskonttorin konduktööri Georg Wilenius (1831-1892). Wileniuksen kaavaehdotus valmistui jo vuonna 1867, mutta senaatti hyväksyi sen monien muutosten jälkeen lopullisesti vasta vuonna 1872. Wileniuksen kaavassa puutarhakatuja ja puistoalueita on vähemmän kuin Edelfeltin kaavassa, ja kaupunki on laajentunut vain läntisiltä osiltaan. Myllymäen kaupunginosaan on kaavoitettu 13 korttelia ja toriaukio. Kaupunginosan pääkatuna on Chaussé-katu, nykyinen Turuntie, jonka keskustan puoleiseen päähän Pikkutorille on jo varattu paikka ortodoksiselle sotilaskirkolle. Myös vanhan hautausmaan pohjoispuolelle on kaavoitettu kuusi uutta korttelia. Alkuperäinen kaava on Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
Vanhan taaton tarinoita. Kertonut Wilja. I. Pikku Heikin merkillinen matka
lehdissä julkaistut kertomukset
Nimimerkki Wilja on tunnetusti Minna Canthin. Ilmestyi jatkokertomuksena lehden numeroissa 48 ja 49.
Wilja
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Vanhan taaton tarinoita. Kertonut Wilja. 2. Pellervoinen
Nimimerkki Wilja on tunnetusti Minna Canthin. Ilmestyi jatkokertomuksena lehden numeroissa 50 ja 51.
Keski-Suomi-lehdessä 19.12.1886 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä "Wilja". Kirjoituksessa luvataan menneitä aikoja muistellen lähettää lehdelle lisää Kuopion kirjeitä, mutta näin ei tapahtunut.
Wilkuna, Kyösti
Suomalainen linnanneiti josta tuli kuningatar
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
historialliset romaanit
Raaseporin linna
1400-luku
rakkausromaanit
Nivala
Kirjailija ja lehtimies Kyösti Wilkuna (1879-1922) pyrki hahmottamaan Suomen historiaa kansallisesta näkökulmasta. Pienoisromaani Suomalainen linnanneiti josta tuli kuningatar kertoo Kristiina Abrahamintyttären ja Ruotsin kuningas Kaarle Knuutinpojan rakkaussuhteesta 1460-luvulla. Keskeisenä aiheena ovat myös keskiaikaiset joulunviettotavat. Wilkuna kirjoitti tarinan alun perin joululehdessä julkaistavaksi.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Teos on taiteilijakirja. Visuaalinen ja tekstuaalinen runoteos, kuvarunoutta eli lettrismiä. Lähtökohtana sana "Sweethearts". Luetaan ja selataan oikealta vasemmalle.
Williams, Emmett
A personal Geographic : The Acts of Mercy = de Werken van Barmhartigheid
Teos on taiteilijakirja. - Kollaaseja National Geographic -lehden kuvituksesta. Näyttely: De Werken van Barmhartigheid, Frans Hals -museo, 19.3.-5.5.2005.
Wilmering, Luuk
Holden, Lisa
Berndt Henric Crusellin 150-vuotismuisto
Uusikaupunki
Crusell, Bernhard Henrik 1775-1838
elämäkerrat
säveltäjät
taiteilijat
Winter, Helmer
kotiseutukuvaukset
Eripainos Finlandian vuosikirjasta. Lisiä Uudenkaupungin historiaan 15
Aejmelaeus, Johannes 1760-1829
rauhansopimukset
Uudenkaupungin rauha 1721
Ruotsin vallan aika
isoviha
runot
Ylipainos Varsinais-Suomen maakuntakirja 1:stä Lisiä Uudenkaupungin historiaan 16
Liljelund, Arvid 1844-1899
taidemaalarit
kuvataiteilijat
Eripainos Varsinais-Suomen maakuntakirja 3:sta Lisiä Uudenkaupungin historiaan 17
Suomalaisuuden alkuajoilta Uudessakaupungissa
Uudenkaupungin iltamaseura
suomalaisuusliike
järjestöt