Iso-Oksalan kantatalo
Naaranlahden tila
kylät
tiet
liikenne
energiahuolto
tiedonvälitys
tiedonsaanti
historia
talonpoikaiskulttuuri
maaseutu
maatilat
paikallishistoria
muistelmat
Puttola
Savio
Jussila, Raimo
Keuruun kaupunginkirjasto
Muutos. Pussisen akka, kunnianarvoisa naishenkilö. Sanan seurauksia. Käsikirjoitukset marraskuu 1946
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
sosialismi
yhteiskunnallinen muutos
aatteet
kummitustarinat
Digitoitu dokumentti on violetinvärinen ruutuvihko. Vihko on lävistetty kahdesta kohtaa eli se on ehkä ollut kansiossa. Sivuilta 7-8 on leikattu pala pois johonkin tarkoitukseen, mutta teksti ei katkea, vain kaventuu. Sisältää kolme novellia. Ensimmäisessä novellissa ei ole otsikkoa, se on myöhemmin julkaistu nimellä Muutos. Vesas-seppä, entinen tehdastyöläinen takoo ja saarnailee kaikenikäisille sosialismin aatetta. Seppä haaveilee keisari Nikolai II:sen syöksemisestä vallasta. Hän katoaa kylästä taistelemaan punakaartissa, eikä miehestä kuulla enää tämän jälkeen. Teksti on Haanpään avoimimmin vasemmistolaisia tekstejä ja se perää muutosta maailmaan. Laajuus kahdeksan sivua Kirjoitusaika 9.11.1946 Pussisen akka, kunnianarvoisa naishenkilö on yleistävä esitys naisen, mökkiläisen, monilapsisen perheenemännän ahkeruudesta. Hänen kaltaistensa naisten varassa maa seisoo, varsinkin kun hän tuo maailmaan toistakymmentä uutta Pussista sota- ja työmiehiksi sekä kaltaisikseen perheenemänniksi. Pussisen akka on Haanpään tunnetuimpia novelleja. Laajuus yhdeksän sivua Kirjoitusaika 22.11.1946 Sanan seurauksia on tarina mustanpörssin kauppias Eetusta, joka matkustaa Järven pitäjään ruumisarkussa ja pelästyttää muut kuorma-autossa matkaavat. Näin Eetu myös kostaa Mäen emännälle, joka on kauan sitten loukannut häntä, pientä orpopoikaa (nimimotiivin sanan seuraus). Eetu laskeutuu arkusta alas ennen määränpäätä, ja niin tapaus jää kummittelemaan seudun kansanperinteeseen. Novellin otsikko on tekstaten, eikä siinä ole alleviivausta, mikä oli yleensä Haanpään tapa nimetä tekstit. Laajuus 13 sivua, teksti katkeaa kesken vihkon loppuessa. Kaikki novellit ovat ilmestyneet ensimmäisen kerran kokoelmassa Heta Rahko korkeassa iässä (Otava 1947). Sisältyvät teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu hamppuköydenpätkillä toisiinsa sidotuista punasavilevyistä ja niille liimatuista paperi- ja lehtileikkeistä. Teos asetettu kangaspintaiseen, pahviseen avokoteloon, jonka yläpuolta verhoaa kaistale ruskeaksi värjättyä nahkaa.
Kallio, Satu
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Myhkyrillä. I näytöksinen näytelmä. Näytelmän käsikirjoitus.
Maiju Canth
Myhkyrillä
käsikirjoitukset
näytelmät
yritystoiminta
Mäntsälä
Mäntsälän Yrityskehityksen – MYK:n julkaisemia uutisia Mäntsälän yrityselämästä vuosilta 2003-2020. Uutisten kautta koostuu kuva Mäntsälän Yrityskehityksen toiminnasta ja samalla Mäntsälän kunnan ja kunnassa toimivien yrittäjien elinkeinopoliittisesta historiasta näiden vuosien aikana.
Teeriaho, Jyrki, toim.
Mäntsälän Yrityskehitys Oy
Mylläri, kemisti & margariinimaakari : Raisio Yhtymän 60 vuotta
Varsinais-Suomi
Raisio
Raision tehtaat
Raisio Yhtymä
yliluonnolliset olennot
paholainen
ruoanvalmistus
myllyt
"Oletko nähnyt suuta suurempaa?". "En, mutta oletko syönyt puuroa kuumempaa?". Näin sanaili mylläri pirulle, joka pyrki samalle puurokattilalle.
Välitalo, Viljo
Vaattovaara, Merja
Naajoki
Haapakoski
Keväjärvi
Sievi
Anttila, Alpe
Kyrö, Hermanni
Kukkala, Brynolf (Ryyne)
Katajamaa
Akujärvi
Hanhivaara
Marttila
vesimyllyt
ohran viljely
osuuskunnat
"Inarin vilja oli paljon valkiampi kuin Keski-Suomen vehnä", muistelee Aarne Akujärvi Ylivieskan isäntien todenneen, kun he näkivät inarilaisten evakkotaipaleelle mukanaan tuomat ohrajauhot. Ohra jauhettiin akujärveläisten talollisten omistamassa vesimyllyssä, joka rakennettiin 1920-luvun alussa, ja jonka saksalaiset polttivat v. 1944. Myllynkivet olivat terävät ja lähes metrin halkasijaltaan. Mylly toimi osuuskuntaperiaatteella.
Akujärvi, Aarne Mikael
kaavoitus
asemakaavoitus
kartat
kaupunginosat
varuskunta-alueet
kasarmit
Hämeenlinna
Myllymäki
Myllymäen asemakartassa ei ole merkintöjä piirtäjästä eikä ajasta. Se on kuitenkin luultavasti tehty 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Pieni osa Myllymäkeä oli asemakaavoitettu jo vuoden 1872 asemakaavassa. Vuonna 1900 Myllymäen vuokratonteille laadittiin ns. valtuuston epävirallinen kaava, jonka tarkoituksena oli jotenkin säännöstellä villiä rakentamista. Digitoitu kartta muistuttaa paljon J. O. Nylundin v. 1903 piirtämää karttaa, joka kuvasi Myllymäkeä ennen uusien tonttien järjestämistä. Suuri osa tonteista on vielä rakentamattomia eli niitty- ja peltotontteja. Tonttijako oli valtuuston kaavan mukainen ruutukaava, jota rikkovat vain kivilouhimolle varattu alue ja muutamat maaston vuoksi viistoon asetetut korttelit Hevoshaankadun (nykyisen Punaportinkadun) pohjoispuolella. Vuonna 1907 kaupunginvaltuuston tonttivaliokunta teki ehdotuksen uusien vuokratonttien järjestämisestä Ahokadulta (entiseltä Kenttäkadulta) Poltinaholle ja Kankaantaustan kylään vievän maantien (nykyisen Lahdensivuntien) molemmin puolin. Ahokadun ja Poltinahon välille suunnitellut tontit Turuntien varrella näkyvät jo digitoidussa kartassa. Valtuuston kaava oli voimassa vuoteen 1936 asti, jolloin Myllymäki sai virallisen asemakaavan. Alkuperäisen kaavan koko on 112 x 84 cm, ja sitä säilytetään Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Myllymäen kansakoulun ehdotus (ei toteutettu)
rakennuspiirustus
ehdotukset
rakennukset
arkkitehtuuri
koulurakennukset
kansakoulut
1909
Myllymäen kansakoulu
Kaupunginvaltuusto asetti vuonna 1907 valiokunnan suunnittelemaan Myllymäen kansakoulun rakentamista. Järjestettiin Hämeenlinnan ensimmäinen, arvokas rakennussuunnittelukilpailu. Ehdotuksia tuli lähes 50 ja voittajaksi valittiin Walter Jungin komea luonnos massiivisine torneineen. Voittajaehdotusta ei kuitenkaan koskaan toteutettu. Jo kilpailun järjestäminen oli tullut kaupungille melko kalliiksi. Lisäksi toinen sortokausi oli alkanut, ja pelättiin mm. että valtionavut kansakouluille lakkaisivat, joten kalliiseen hankkeeseen ei uskallettu ryhtyä. Kun myllymäkeläiset edelleen vaativat omaa koulua, rakennusmestari V. Fr. Alanen tarjoutui vuonna 1912 rakentamaan omilla varoillaan koulutalon ostamalleen tontille nro 222 Myllymäenkadun ja Ahokadun kulmaukseen. Kaupunki osti koulutalon ja tontin Alaselta vuonna 1914.
Jung, Walter
Paananen, Väinö
Mustajärvi
Vuostimojärvi
Vuostimo-oja
Romo-oja
Romojärvi
Koppelo
Ivalo
Veskoniemi
maanviljely
1920-luku
leipävilja
Venäjän matto
Ohran viljely oli Ivalojoen laaksossa 1920-luvulla hyvin yleistä. Lähes joka kylässä oli oma mylly, jossa jauhettiin vilja kotitarpeiksi. Suuret savottatyömaat ja tietyöt antoivat isännille tienestimahdollisuuksia kodin ulkopuolella ja niinpä ohrapeltojen kyntäminen jäi ja pellot kutistuivat pieniksi perunamaiksi. Ohra syrjäytyi Venäjältä tuoduilla 100 kiloisilla ruissäkeillä, joita kutsuttiin Venäjän matoiksi. Viljelyn loppumien teki myllyt tarpeettomiksi ja ne jäivät lahoamaan vesistöjen ääreen.
Mynämäki
luontokohteet
1990-luku
Lehtomaa, Leena
Mynämäen kunta
Rantala, Lasse
Rantala, Sari
Mynämäen Maamiesseuran 50-vuotisnäyttely Mynämäen kirkonkylässä 25. - 26. 1937
maatalousjärjestöt
näyttelyt
Mynämäen Maamiesseura
Uusikaupunki
kauppa
markkinat
Cajander, K.A.
Winter, Helmer
järjestöhistoriikit
meijerit
Mynämäen Osuusmeijeri
Mynämäen Seudun Reserviläiset Ry : 1959-2009
reserviläiset
historiikit
Ahtiainen, Kari
Mynämäen Seudun Reserviläiset Ry
Mynämäen-Mietoisten Luonnonsuojeluyhdistys ry : 1988-2008
Mietoinen
luonnonsuojelu
järjestöt
Mynämäen-Mietoisten Luonnonsuojeluyhdistys ry
ympäristö
Karppinen, Anita
Mynämäen-Mietoisten ympäristönsuojelulautakunta
Nousiainen
2010-luku
pankit
osuuspankit
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Lizelius, Antti 1708-1795
paikallishistoriikki
tapahtumat
Antti Lizeliuksen juhlavuoden juhlanumero
Teos on taiteilijakirja. Haitarikirja. Sivujen sekä liimattujen hiekka- ja tapettipilvien akvarelliväritys muuttuu sävyiltään ukkostaivaan värisestä kohti vaaleaa. Sivujen ylä- ja alalaitoihin tikattu ompelukoneella nuottiviivastomaisia rivejä, lankojen päät jätetty näkyviin. Sivuille liimattu muutamia vanhasta kuorolaulukirjasta leikattuja sanoja. Joillakin sivulla pilvimäinen kolo. Etu- ja takakannessa harmaasävyistä grafiikkaa, teoksen selkä vihertävää samettia. Teos suljetaan mustalla narulla. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Eräpuu, Tiina
Laukaa
paikallishistoriat
Tarvaala
92.845 (ykl)
Kyppö, Jorma
Kananen, Taimi
Keitele
valokuvat
myyjäiset
1970-luku
Paananen, Wellamo
Rintamamiesveteraanien naisjaoston järjestämät myyjäiset seurakuntatalossa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.11.1974.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Petsamo
Pitkäjärvi
1930-luku
myymäläautot
Inarin ensimmäinen myymäläauto toimi 1930-luvulla. Se oli tavallinen kuorma-auto, johon aamulla lastattiin myytävät tavarat. Petsamossa oli uitto ja uittomiehille käytiin myymässä tavaraa. Matkalla poikettiin taloissa. Työaikoja ei varsinaisesti tunnettu, vaan kauppaa tehtiin tarpeen mukaan. Pitkäjärvi oli kauimmainen myyntipaikka.
Paulavirta, Laura
Luostarinen, Usko
N. R. af Ursinin kirje Minna Canthille 9.10.1889.
nuoriso
kirjeet
Minna Canth
Nils Robert af Ursin
Joensuu
aikakauslehdet
pilalehdet
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui Joensuun WPK, tuolloin Joensuun Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 NAA
Naantalin kaupungin palojärjestys : Brandordning för Nådendals stad
Naantali
palontorjunta
1800-luku
Naantalin kaupunki
Naantalin kaupungin poliisijärjestyksen säännöt
poliisit
järjestyssäännöt
henkilöt
Haanpää, Oskari
Haanpää, Martti
Ahola, Martti
Kyrö, Tauno
Krongqvist, Veikko
Pyhäntä, Kamulankylä
Naarausretkikunta Piippolasta Kamulankylässä Iso-Lamujärven rannalla.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Naarausretkikunta etsimässä Pentti Haanpäätä
kirjailijat
Pyhäntä, Lamujärvi
Naarausretkikunta etsimässä Pentti Haanpäätä Lamujärveltä.
Partanen, Johannes
Haanpää, Olli
Lundberg, Otto
Pyhäntä
Naarausretkikunta etsimässä Pentti Haanpäätä Lamujärvellä. Kuvassa Johannes Partanen, Olli Haanpää ja Otto Lundberg.
Naarausretkikunta on löytänyt Pentti Haanpään
ruumiit
Ähkynen, Arvi
Pyhäntä, Iso-Lamujärvi
Naarausretkikunta on löytänyt Pentti Haanpään 8.10.1955.
joet
vesistöt
sillat
maisema
Naarkosken koskimaisema. Kuvasta on tunnistettu Eelin Venäläinen (vas.), Arvi Lehtinen ja Katri Bergström (os. Lehtinen). Taustalla näkyvä Naarkosken uusi kivisilta valmistui vuonna 1915. Kuva kuuluu Arto Lehtisen kuvakokoelmaan.
Pukkilan kunnankirjasto
Naarkosken koskitilaa esittävän kartan suurin rakennus on saha, jonka yläpuolella on purukoppi. Sahan alapuolella on paloasema ja puusepänverstas, jonka oikealla puolella oleva rakennus toimi autotallina. Tallin yläkerrassa oli kolme asuntoa. Yhdessä huoneessa toimi pilketehdas vielä sodan jälkeenkin. Pilketehdas työllisti kaksi venäläistä sotavankia. Autonapumiehenä toiminut vanki oli ukrainalainen. Vilho Salin toimi sota-aikana Nastolan vankileirillä puutyönopettajana ja hän osasi valita leiriltä parhaat työntekijät Naarkosken Sahalle. Vangit tekivät muun muassa pajukoreja, joita he myivät Pukkilassa. Pajunhakureissulla vankien "vartijoina" toimivat alle kymmenvuotiaat Perttilän pojat Juha ja Asko. Sahan oikealla puolella ovat sähkövoimalaitos ja mylly, joiden yhteydessä oli myös Beda ja Jalmari Vesan asunto. Kanteleentien varrella olevan päärakennuksen oikealla puolella ovat navetta ja leipomo.
ihmiset
Naarkosken myllyllä otetussa kuvassa ovat muun muassa mylläri Hugo Salin (vas.), tuleva liikennöitsijä Viljo Lehtinen ja Vuorion veljekset (toinen nimeltään Kalle) ja Niilo Salin.
sahalaitokset
sahateollisuus
viljateollisuus
puutavara
sahat
Ensimmäisessä kuvassa Naarkosken sahamyllyltä on raamisaha ja toisessa sahan puutavaraa. Kolmannessa kuvassa on sahan omistaja Vilho Perttilä. Neljännessä kuvassa Kanteleen isäntiä on käymässä sahalla. Kyseessä saattavat olla Nikolai Rusila (vas.) ja Emil Heikkilä. Viidennessä kuvassa tukki menee raamin läpi. Oikealla on Alpo Majanto.
autot
kuorma-autot
Ylimmässä kuvassa Naarkosken Sahan kuorma-auto Austinilla ollaan viemässä lautalastia Sörnäisten satamaan (nykyinen kalasatama) Helsinkiin. Toisessa kuvassa on Leyland Albion -merkkinen kuorma-auto 1960-luvulta. Auto oli ensimmäinen 3-akselinen kuorma-auto. Kolme alimmaista kuvaa ovat 1950-luvulta. Ensimmäisessä niistä on Raimo Lintunen (vas.) ja Väinö Uutela. Toisessa kuormaa klapeja ollaan viemässä Porvooseen.
Porvoonjoen Pukkilan Naarkoskella ylittänyt vanha kivisilta
kivirakenteet
Naarkosken uusi kivisilta Porvoonjoen yli valmistui vuonna 1915. Ylimmäinen, kuohuvaa koskea esittävä kuva on otettu pian sen jälkeen, sillä vasemmassa reunassa näkyvät vielä vanhan vesirännin jäänteet. Toinen ja kolmas kuva on otettu todennäköisesti 1920-luvulla. Neljäs kuva on otettu Ekmanin rannasta päin, todennäköisesti 1930-luvulla. Viidennen kuvan ottoaika ei ole tiedossa. Kuudes kuva on vanha postikortti. Talvimaisemakuvan on ottanut Asko Perttilä. Uusi kivisilta aiheutti Naarkosken laitoksille huomattavaa haittaa, koska enää ei saatu vettä turbiineihin uuden sillan alta. Vuonna 1923 valmistui voimalaitosinsinööri Jalmari Maunolan suunnitelma veden johtamisesta sähkövoimalaitokseen ja sahaan putkia pitkin. Kosken länsirannalla olevaan niin sanottuun pauniin (pauni on vesiallas) rakennettiin betonista pato, jotta paunissa oleva vesi ei päässyt valumaan hukkaan. Vesi johdettiin laitosten turbiineihin paunista lähteviä putkia pitkin. Viljam Nikkilä ja Vilho Perttilä, appiukko ja vävy, rakensivat 1940-luvun puolivälissä uuden sähkölaitoksen. Ensimmäisen turbiinin teho oli 142 hv, toisen 30 hv, myllyn 30 hv ja sahan arviolta 70 hv.
voimalat
vesivoimalat
Naarkosken uusi voimalaitos, joka otettiin käyttöön vuonna 2000. Kuvan on ottanut Kalle Sihlman vuonna 2005.
uitto
tukit
Kuva Naarkosken sillasta otettu noin vuonna 1905-1910. Edustalla on Myllytupa, taustalla vasemmalla sahan rakennuksia ja oikealla sillan jälkeen nahkurin rakennus. Meneillään on tukin uitto.
Naarkosken kylältä. Kuvissa näkyvät muun muassa Porvoonjoen ylittänyt vanha kivisilta sekä Nikkilän ja Perttilän rakennukset.
Naarkoski 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä
Naarkoski 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä ennen sähkölaitoksen perustamista. Vasemmalla oleva rakennus valkoisine kulmalautoineen oli myllyllä jauhatuksia tehneiden majapaikka. Sen oikealla puolella ovat sauna, mylly ja saha. Myllärin asunto on ylempänä rinteessä. Oikealla kosken itärannalla ovat seppä Berlinin paja ja sahan konttori. Oikeassa reunassa on niin sanottu mamman talo, jota korotettiin myöhemmin toisella kerroksella. Valokuvan on ottanut Heikki Seppälä. Kuva kuuluu Muurahaisen valokuvakokoelmaan.
Naarkoski 1910-luvulla. Kuva on otettu ennen vuotta 1915, sillä siinä on vielä Porvoonjoen yli rakennettu Naarkosken puusilta. Kivisilta valmistui vuonna 1915. Kuvan vasemmassa reunassa näkyy Vikströmin sähkölaitos, joka oli samalla paikalla kuin nykyinen laitos. Konstaapeli K.G. Vikströmin vanhin poika Oskari oli käynyt Amerikassa, ollut töissä muun muassa Niagaran putouksilla, perehtynyt sähkötekniikkaan ja valmistunut sähköinsinööriksi. Isä ja poika Vikström vuokrasivat 1910-luvun alussa kosken maanomistajilta ja rakensivat Naarkoskeen sähkölaitoksen, jonka rakentamisesta vastasi Oskari. Sähkön tarve oli kuitenkin pieni eikä laitos osoittautunut kannattavaksi. Kuvassa näkyvä niin sanottu T-pylväs oli Vikströmin tunnus. Kivisillan oikealla puolella on seppä Berlinin paja. Kuvassa näkyy myös mylly. Valokuvan on ottanut Heikki Seppälä. Kuva kuuluu Muurahaisen kuvakokoelmaan.
sahaus
Naarkoski 1950-luvun alussa. Kuvan etualalla näkyy sahalaitos. Oikealla on rakenteilla oleva puusepänverstas, jonka päähän rakennettiin paloasema. Verstas purettiin vuonna 2014. Kivisillan kupeessa oleva kuorma-auto on merkiltään Austin. Auton takana näkyy Aallon kaupan bensamittari.
Vuonna 1925 päivätty kuva Naarkoskesta. Etualalla Porvoonjoki ja taustalla vuonna 1915 valmistunut kivisilta. Vasemmalla näkyy myllyrakennus.