Karjala
Säkkijärvi
Kivennapa
Viipuri
Laatokka
matkat
muistelmat
1700-luku
1800-luku
koulut
kirjakaupat
kirjapainot
ruotuväkilaitos
lahjoitusmaat
historia
Kirjan kirjoittaja Johan Magnus Salenius (1846-1928) oli Kuopion suomalaisen lyseon rehtori vuosina 1878-1907. Hän oli myös historioitsija, joka tutki Karjalan ja Savon historiaa. Hän kirjoitti kolmeosaisen teoksen Niitä näitä Itä-Suomesta, joka on julkaistu 1875-1877. Ensimmäinen osa sisältää artikkelit: Säkkijärven rannoilta; Matka Laatokan merellä; Pietarinpäiwän wiettämisestä Kiwennavalla; Kouluista, kirjakaupasta ja kirjapainosta Wenäjän Suomessa; Rekryytinotosta Wenäjän Suomessa; Lehtiä lahjoitusmaitten historiasta.
Salenius, Johan Magnus
Tampereen kaupunginkirjasto – Kansalliskirjasto
Hufvudstadsbladet
Valkjärvi
Hiidenmäki
Lemi
sodat
kauppa
Kirjan kirjoittaja Johan Magnus Salenius (1846-1928) oli Kuopion suomalaisen lyseon rehtori vuosina 1878-1907. Hän oli myös historioitsija, joka tutki Karjalan ja Savon historiaa. Hän kirjoitti kolmeosaisen teoksen Niitä näitä Itä-Suomesta, joka on julkaistu 1875-1877. Toinen osa sisältää artikkelit: Käynti Hiidenmäellä; Lemin pitäjästä; Tietoja Itä-Suomesta Lappeenrannan sodan ajoilta; Lisälehtiä lahjoitusmaitten historiaan; Wiipurin kaupasta ww. 1718-1812; Pieniä muistutuksia ja lisätietoja.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.80
Virolahti
Käkisalmi
Sortavala
Äyräpää
Muolaa
häät
kirkot
maanmittaus
Kirjan kirjoittaja Johan Magnus Salenius (1846-1928) oli Kuopion suomalaisen lyseon rehtori vuosina 1878-1907. Hän oli myös historioitsija, joka tutki Karjalan ja Savon historiaa. Hän kirjoitti kolmeosaisen teoksen Niitä näitä Itä-Suomesta, joka on julkaistu 1875-1877. Kolmas osa sisältää artikkelit: Wirolahden rannoilta; Häämenoista Walkjärven pitäjässä 1800-luvun alulla; Jaetuista kirkkokunnista Suomen sydänmailla menneellä vuosisadalla; Maanmittauksista Wenäjän Suomessa; Tietoja Käkisalmen ja Sortavalan kaupungeista; Wiipurin valloituksesta w. 1710; Lyhyt kertomus Wiipurista wuodelta 1750; Pyhäristin pitäjän eri nimistä.
Varsinais-Suomi
Vehmaa
Rautila
1910-luku
Somero
tuulimyllyt
1860-luku
Tuulimylly, ns. harakkamylly, Metsämaan Korvenkylän Niittymäessä, muistitiedon mukaan 1860-luvulta. Siirretty Someron museoon 1964. Taustalla talon päärakennus.
valokuvat
rakennukset
asuinrakennukset
Linnankatu 18
Itäinen Linnankatu
Koilliskulma
Niittyvilla
Hämeenlinna
1920-luku
Linnankadun loppupään rinnetontilla sijaitsevan puisen asuintalon rakennutti vuonna 1863 luutnantti Anselm Grahn. Grahnin jälkeen omistajina olivat mm. pastori A. Appelqvist ja kauppias Osk. Isaksson, joka perusti Hämeenlinnaan kangas-, hattu- ja turkiskaupan vuonna 1912. Vanha valokuva talosta on otettu Koulukadulta, rannan puolelta. Monet muistavat rakennuksen 1970–1990-luvuilta myös kerhotilana, jossa kokoontuivat mm. nuoret postimerkkeilijät, partiolaiset ja kansantanssijat. Talossa toimi vuosina 1996–2003 perinnetekstiileihin erikoistunut käsityöliike Niittyvilla, jonka nimellä rakennus edelleen tunnetaan. Kaupungin omistama suojelurakennus myytiin n. 2006 yksityisomistukseen, minkä jälkeen se on kunnostettu asumiskäyttöön. Talon rakennuttaja Anselm Grahn omisti myös olutpanimon viereisellä tontilla. Grahnin panimon myöhempiä omistajia olivat mm. H. Bastman ja A. Kiuttu. Vanhalle panimotontille Lukiokadun ja Koulukadun väliin valmistui vuonna 1983 Hämeenlinnan pääkirjasto.
kylät : kehittäminen
kylätoiminta
yhdyskuntasuunnittelu : kyläsuunnittelu : Mäntsälä
kylät : Nikinoja
Toimivat kylät -hankkeen puitteissa laadittu kyläsuunnitelma vuodelta 1999.
Mäntsälän kunnankirjasto
pellot
ihmiset
tauot
ruokailu
heinänkorjuu
Pukkila -- Kantele
Ihmisiä Kanteleella Nikkilän pellolla n. 1930-luvun alkupuolella. Kuvassa oikealla on Elin Kajalo (o.s. Majander), joka ilmeisesti on tuonut iltapäiväkahvit pellolla työskentelevälle väelle.
Pukkilan kunnankirjasto
rakennuspiirustus
tontit
vuokraus
Myllymäki
Kauriala
Entisen sotilaan Nikolai Homilkan jälkikäteen tehdyssä rakennusluvan anomuksessa on kauniisti laveerattu piirustus yksinkertaisesta satulakattoisesta mökistä. Pieneen kaksikamariseen taloon liittyi lähes seinään kiinni rakennettu sivurakennus, jossa oli kamari ja taloustiloja. Talo oli vuoraamaton hirsirakennus ja vailla koristeellisia yksityiskohtia. Homilkan talo sijaitsi tontilla numero 172, joka laskettiin 1860-luvulla kuuluvaksi Myllymäen kaupunginosaan. Nykyisin tontti olisi Kaurialan puolella, suunnilleen Lukiokadun ja Armas Launiksen kadun risteyksessä. Vuokratonttien rakennukset olivat keskikaupungin rakennuksia vaatimattomampia. Kaupungin vuokratonttialueiden Myllymäen, Linnanniemen ja 1910-luvulta lähtien rakennetun Sairion rakennuskanta muodostui paljolti samanlaiseksi. Kaupungin rakennusjärjestykset eivät pitäneet vuokratonteilla. Valtuusto hyväksyi siksi 1899 rahatoimikamarin ja terveyslautakunnan ehdotuksen, että rakennukset oli vuokratonteilla sijoitettava kadun puoleiselle sivulle ja ulkohuoneet tontin takaosiin. Vuokratonteille tuli oma rakennusjärjestys vasta 1919.
Degenaer, P. E.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Keitele
saaret
1960-luku
Paananen, Wellamo
Nilakalla Rusinsaaren eteläpäässä kummelin äärellä Kaarina Grönvall ja maanviljelijä Pentti Saastamoinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 18.10.1968.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
henkilökuvat
Nilakan hallitus 19.5 1967. Alhaalla vasemmalla Vellamo Paananen ja Aarne Saastamoinen.
1990-luku
Nilakan rannasta 1993. Takana Keiteleenranta. Kuvaaja tuntematon.
kokoukset
Nilakan seudun metsätyönjohtajat kokouksessa. Kolmas vasemmalta Ilmari Saastamoinen, Matti Paananen Reijo Saviranta ja Kaarlo Kiljander. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 9.2.1968.
laivat
laivaliikenne
1900-luku
Nilakka- laiva liikennöi vuodesta 1909 lähtien Pielaveden, Keiteleen ja Iisveden välillä hoitaen matkustaja- tavaraliikennettä. Laivaliikenne oli merkittävä kulkumuoto silloin, kun tiestö ja autokalusto oli vielä kehittymätöntä. Vuosiluku ei tiedossa. Alkuperäinen kuva Vilho Mikkonen.
myymälät
Nilakka, E-liike ja Tossavainen. Vuosiluku ei tiedossa.
Kyrönkylä
Hangasoja
Kultala
Kyrö, Nilla
Nillaäijä
kullankaivu
Monet Kyrönkylän miehet rikastuivat ensimmäisen maailmansodan jälkeen kullankaivuulla. Erityisen onnekas oli Nilla Kyrö, joka rakensi saamillaan ansioilla aluksi ison talon ja sen jälkeen vielä kaupan. Kultaa löytyi erityisen paljon Hangasojalta, josta Nillaäijäkin otti osansa.
Välitalo, Viljo
Vaattovaara, Merja
Vakka-Suomen seutukunta
Vakka-Suomen päivät
näyttelyt
Artikkeli: Uudenkaupungin Sanomat 11.7.1995, s.3.
Uudenkaupungin Sanomat
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu päiväkirjamerkinnöistä ja muistoista taiteilijan Firenzen matkan ajalta. Käsin tehty kollaasi, sekatekniikka. Tekijän signeeraama, ex. 2/10.
Donner, Ariadna
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Laukaa
asutus
asutushistoria
paikannimet
etymologia
teoriat
Kyppö, Jorma
Keuruun kaupunginkirjasto
88.29 (ykl)
Teos on taiteilijakirja. Nidottu kuvateos. 17 numeroimatonta lehteä.
Ljungdell, Noomi
sananlaskut
runot
kertomukset
kaunokirjallisuus
kirjailijat
Hattula
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painossa), 1824.
Kansalliskirjasto
Joensuu
henkilöt
nimikirjoitukset
Joensuun seutukirjaston maakuntaosastolle ja Pohjois-Karjalan museoon on päätynyt aineistoa liittyen von Fieandt -sukuun. Alexandra von Fieandtin nimikirjoitus vuodelta 1882 löytyy Hushållet och köket -kirjasta. Kirjan välistä löytyi mm. Finlands klagan -runoelma sekä Mycket tjock pannakaka -resepti kirjoitettuna Selma Rönnholmin käyntikortin taakse.
kirjat
Joensuun seutukirjaston maakuntaosastolle ja Pohjois-Karjalan museoon on päätynyt aineistoa liittyen von Fieandt -sukuun. Alexandra von Fieandtin nimikirjoitus löytyy Ungdoms Postilla -kirjasta vuodelta 1882.
1970-luku
Nimismiehen vastaanotto kunnantoimistolla. Takana kanslisti Laura Tuppurainen ja apulaisnimismies Veikko Heimonen. Asiakkaina vas. Erkki Lammenvaara ja Erkki Laukkanen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 28.1.1971.
nimismiehet
Timo Jäntti (oik.) oli hakemassa patruunoiden ostolupaa. Häntä palvelee Liisa Jääskeläinen. Nimismiehen vastaanotto entisessä Pirtolan kiinteistössä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 30.11.1978.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 1.10.1968 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Satakunnan Kansa -lehdessä 24.6.1964 julkaistu murrepakina.
Piippola, Leskelä
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Nivalan talo 1940-50 -lukujen vaihteessa.
sukulaiset
perheet
Haanpää, Mikko
Haanpää, Sanna
Haanpää, Pentti
Haanpää, Anna
Haanpää, Suoma
Haanpää, Olli
Haanpää, Reeta
Haanpää, Jussi
Haanpää, Oskari
Haanpää, Aimo
Keckman, Kalle
Haanpäitä Piippolassa sijaitsevan Nivalan talon etukammarissa vuonna 1932.
Kiuruvesi
Nixon head catalog no 1 : Nixon Catalogue for the Exhibitions at Museum of Modern Art, New York, Stedelijk Museum, Amsterdam, Munch Museet, Oslo, Lousiana Museum for Moderne Kunst, Humlebaek, Konstmuseet, Göteborg, Guggenheim, Lunds Konsthall, Amos Andersson, Helsingfors, Moderna Museet, Stockholm
Teos on taiteilijakirja. - Julkaisu liittyy Kjartan Slettemarkin 1972 kansainväliseen näyttelyyn "Ni x on" ja sisältää fotomontaaseja Richard Nixonista. - J.O. Mallanderin lahjoitus kokoelmaan.
Slettemark, Kjartan
No onkos tullut kesä nyt Laukaan keskelle?
kylät
Wanhan Laukaan kotiseutuyhdistys
Satakunnan Kansa -lehdessä 22.11.1961 julkaistu murrepakina.
Noise after Babel : language unrestrained
Boynik, Sezgin
Henriksson, Minna
Kattajärvi
Kolmoskoski
Huru, Eino
Hieta-Antti
Huru, Niilo
Lehmuslehti
metsästys
susi
Saksalaiset tavoittivat v. 1943 hukkaparin Nangujärvellä. He saivat kaadetuksi naarassuden, mutta uros pääsi karkuun. Tästä ovelasta, noitasudeksi kutsutusta eläimestä tuli Ivalon paliskunnalle varsinainen riesa, sillä se tappoi kymmeniä poroja. Sutta jahdattiin pyssyillä ja myrkyillä vuosikausia, kunnes vuonna 1952 hukan tie päättyi Matin virittämiin rautoihin Kolmoskoskella. Raudatkaan eivät pidättäneet sutta, mutta matkanteko hidastui ja lopulta sen kohtaloksi tuli ampuminen. Lääkäri Lehmuslehti kiinnostui suden tarinasta ja halusi ostaa nahan ja pääkallon itselleen. Kauppahinta oli peräti 15 000 markkaa, mutta ostaja maksoi mukisematta pyydetyn hinnan ja molemmat osapuolet olivat tyytyväisiä.
Huru, Matti
Noitaympyrä. Osa käsikirjoituksesta lokakuu 1932
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
romaanit
metsätyö
vapaus
vieraantuminen
pula-ajat
yhteiskuntajärjestelmät
Digitoitu dokumentti sisältää romaanin Noitaympyrä konekirjoitettuja käsikirjoitusliuskoja. Tekstissä on runsaasti lisäyksiä, muutoksia ja poistoja. Teksti alkaa liuskalta 71 ja päättyy liuskaan 133, josta on pyyhitty yli Pate Teikan itsemurha. Kaksi viimeistä liuskaa, jossa kerrotaan Paten loikkauksesta, on kirjoitettu käsin. Noitaympyrän päähenkilö on metsätyömies Pate Teikka, joka etsii omaa paikkaansa ja ideologiaansa 1930-luvun suomalaisessa pula-ajan yhteiskunnassa. Teikka osaa katsoaa olosuhteita ja käytäntöjä laajemmin ja kohoaa tukkijätkästä työnjohtajaksi. Hän ei kuitenkaan voi hyväksyä sitä, kuinka yhtiö painostaa työntekijöitään vallitsevan maailmanpulan varjolla. Teikan etsintä jatkuu ja suuntautuu myös Lappiin kullanhuuhdontaa harjoittamaan maisteri Raunion kanssa. Raunio tekee itsemurhan loukkaannuttuaan auto-onnettomuudessa. Teoksen lopussa Teikka suuntaa kohti Neuvostoliittoa kuitenkin epävarmana siitä, ovatko rajan takana lopultakaan asiat yhtään paremmin. Laajuus 62 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 21.10.1932 Romaani Noitaympyrä on ilmestynyt ensimmäisen kerran teoksessa Teokset 2 (Otava 1956), sisältyy teokseen Kootut teokset 3 (Otava 1989).
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
noitavainot
Pohjois-Pohjanmaa
1500-luku
A. H. Snellman kertoo artikkelissaan Pohjanmaan noitaoikeudenkäynneistä. Suurin osa syytetyistä vapautettiin, osa menetti päänsä. Aihe epäilyille saatettiin saada arveluttavan suuresta varallisuudesta, mutta useimmiten syyte koski toisen ihmisen vahingoittamista noitakeinoin. Suurimmassa osassa Snellmanin esittelemistä tapauksista noidaksi syytetty oli mies, kun muualla Euroopassa vähintään kaksi syytettyä kolmesta oli naisia.
Snellman, A. H.
Oulu : Teoksessa Muistolehtinen: Oulun Suomalaisen Yksityislyseon 25 vuotiseen juhlaan (s. 21-28).
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Teos on taiteilijakirja. Osmo Jokinen (1938-1985) oli suomalainen toimittaja, runoilija ja kulttuurivaikuttaja, jonka vuonna 1964 ilmestynyt Nollapiste on suomalaisen avantgarderunon klassikko: kirja, jossa ei ole ainuttakaan sanaa, pelkkiä pisteitä.
Jokinen, Osmo
Kantola, Janna
van den Berg, Hubert
Frijns, Martien
Perämäki, Anssi
Noormarkun historia : erämaasta eletyksi paikaksi
Noormarkku
Pori
paikallishistoriat
Noormarkun alue on muuttunut ihmisen ja ympäristön vuorovaikutuksen myötä erämaasta eletyksi paikaksi. Se on vähitellen tullut osaksi historiaa luonnon- ja kulttuurimai­semana. Historia antaa eletylle paikalle merkityksen. Noor­markku on kasvanut keskiaikaisista kylistä seurakunnaksi ja lopulta itsenäiseksi kunnaksi. Suomalaisen kuntakartan 2010-luvun murroksissa moni pieni kunta lakkaa olemasta. Elettynä paikkana ja asuttuna alueena Noormarkulla on kuitenkin ta­kanaan ja edessään vielä pitkä historia.
Grahn, Maarit
Sivula, Anna
Noormarkun kunta
© Maarit Grahn, Kati Kangas, Tanja Korpi, Risto Kupari, Jyrki Lehtinen, Kaisa Lehto, Outi Lähteenlahti, Jarkko Oraharju, Eeva Raike, Sanna Salonen, Minna-Liisa Salonsaari, Eeva Sinerjoki, Heidi Sirkka, Anna Sivula, Marita Wahlroos
Puumala, Jussi
Noormarkun seurakunta ja kunta
huijaus
kiristys
kulissiavioliitto
lainat (luovutettu esine)
naisen asema
Ibsen, Henrik
Kirjastot.fi
kulttuurihistorialliset rakennukset : kartanot
paikallishistoriat : Mäntsälä
Alikartano : Frugård
Artikkeli julkaistu Helsingin yliopiston kirjaston tiedotuslehden numerossa 5-6 / 1994, s. 147-161
Blåfield, Martti
Norjan kauppaa, Inarin kansakoulu ja kirkko
Inari
Norja
kansakoulu
kirkko
Ivalojokivarren asukkailla ei ollut joutoaikaa. Joutessaan he rakensivat veneitä, rekiä ja saaveja. Tuotteet myytiin Norjaan, mutta ne piti jättää keskentekoisiksi, joilloin niistä ei tarvinnut maksaa tullimaksua. Myös karvakenkiä myytiin.
Tanhua, Tuomas
ranta-alueet
strandområden
aitat
bodar
veneet
båtar
Mustasaari
Korsholm
Norra Vallgrund
postikortit
postkort
fotografier
1900-talet
Raippaluoto
Replot
9049 Import Harry Schauman's Bokhandel, Wasa Ser. C. No. 16 Brefkort. (Carte Postale.) För skriftliga meddelanden För adressen Norra Vallgrundin ranta-aittoja Raippaluodossa Sjöbodar vid Norra Vallgrund i Replot
Harry Schauman's Bokhandel
Teos on taiteilijakirja. Vanhanaikaisella kirjoituskoneella kirjoitettuja visuaalisia runoja. Tekstiä englanniksi, ranskaksi, saksaksi ja italiaksi. Musta selkä, kannet harmaata pahvia. - Painos 850 kappaletta.
Rinne, Cia
Teos on taiteilijakirja. Sisältää 50 pienennettyä sivua taiteilijan luonnoskirjoista. Lisäksi taiteilijan omia kommentteja teoksistaan.
Oldenburg, Claes
Wilki, Hannah
Nousiainen
2010-luku
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.