Ruoka-lista: Seurahuoneella Jyväskylässä = Mat-sedel
ruokalistat
ravintolat
Jyväskylä
1870-luku
1800-luku
68.26 (YKL)
Jyväskylän Seurahuone
Ruokalista Seurahuoneella Jyväskylässä 1879
Jyväskylän kaupunginkirjasto
Naarkoski 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä
joet
vesistöt
sillat
Naarkoski 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä ennen sähkölaitoksen perustamista. Vasemmalla oleva rakennus valkoisine kulmalautoineen oli myllyllä jauhatuksia tehneiden majapaikka. Sen oikealla puolella ovat sauna, mylly ja saha. Myllärin asunto on ylempänä rinteessä. Oikealla kosken itärannalla ovat seppä Berlinin paja ja sahan konttori. Oikeassa reunassa on niin sanottu mamman talo, jota korotettiin myöhemmin toisella kerroksella. Valokuvan on ottanut Heikki Seppälä. Kuva kuuluu Muurahaisen valokuvakokoelmaan.
Pukkilan kunnankirjasto
Naarkoski 1910-luvulla. Kuva on otettu ennen vuotta 1915, sillä siinä on vielä Porvoonjoen yli rakennettu Naarkosken puusilta. Kivisilta valmistui vuonna 1915. Kuvan vasemmassa reunassa näkyy Vikströmin sähkölaitos, joka oli samalla paikalla kuin nykyinen laitos. Konstaapeli K.G. Vikströmin vanhin poika Oskari oli käynyt Amerikassa, ollut töissä muun muassa Niagaran putouksilla, perehtynyt sähkötekniikkaan ja valmistunut sähköinsinööriksi. Isä ja poika Vikström vuokrasivat 1910-luvun alussa kosken maanomistajilta ja rakensivat Naarkoskeen sähkölaitoksen, jonka rakentamisesta vastasi Oskari. Sähkön tarve oli kuitenkin pieni eikä laitos osoittautunut kannattavaksi. Kuvassa näkyvä niin sanottu T-pylväs oli Vikströmin tunnus. Kivisillan oikealla puolella on seppä Berlinin paja. Kuvassa näkyy myös mylly. Valokuvan on ottanut Heikki Seppälä. Kuva kuuluu Muurahaisen kuvakokoelmaan.
maisema
Naarkosken koskimaisema. Kuvasta on tunnistettu Eelin Venäläinen (vas.), Arvi Lehtinen ja Katri Bergström (os. Lehtinen). Taustalla näkyvä Naarkosken uusi kivisilta valmistui vuonna 1915. Kuva kuuluu Arto Lehtisen kuvakokoelmaan.
kartat
Naarkosken koskitilaa esittävän kartan suurin rakennus on saha, jonka yläpuolella on purukoppi. Sahan alapuolella on paloasema ja puusepänverstas, jonka oikealla puolella oleva rakennus toimi autotallina. Tallin yläkerrassa oli kolme asuntoa. Yhdessä huoneessa toimi pilketehdas vielä sodan jälkeenkin. Pilketehdas työllisti kaksi venäläistä sotavankia. Autonapumiehenä toiminut vanki oli ukrainalainen. Vilho Salin toimi sota-aikana Nastolan vankileirillä puutyönopettajana ja hän osasi valita leiriltä parhaat työntekijät Naarkosken Sahalle. Vangit tekivät muun muassa pajukoreja, joita he myivät Pukkilassa. Pajunhakureissulla vankien "vartijoina" toimivat alle kymmenvuotiaat Perttilän pojat Juha ja Asko. Sahan oikealla puolella ovat sähkövoimalaitos ja mylly, joiden yhteydessä oli myös Beda ja Jalmari Vesan asunto. Kanteleentien varrella olevan päärakennuksen oikealla puolella ovat navetta ja leipomo.
Vuonna 1925 päivätty kuva Naarkoskesta. Etualalla Porvoonjoki ja taustalla vuonna 1915 valmistunut kivisilta. Vasemmalla näkyy myllyrakennus.
sahalaitokset
sahaus
Naarkoski 1950-luvun alussa. Kuvan etualalla näkyy sahalaitos. Oikealla on rakenteilla oleva puusepänverstas, jonka päähän rakennettiin paloasema. Verstas purettiin vuonna 2014. Kivisillan kupeessa oleva kuorma-auto on merkiltään Austin. Auton takana näkyy Aallon kaupan bensamittari.
rakennukset
Naarkoskella otetun värivalokuvan keskellä ovat vierekkäin niin sanottu Kolhoosi, joka sai nimensä siellä sotavuosina asuneista sotavangeista, sekä puusepänverstas. Etualan tiilirakennus oli heti sotien jälkeen puusepänverstaana, jonka vetäjänä toimi Vilho Salin. Sitä ennen tiilirakennus toimi viljankuivaamona. Kaikki kolme rakennusta purettiin kesällä 2014. Ne olivat siirtyneet Pukkilan kunnan omistukseen. Mustavalkoinen kuva samalta alueelta on otettu syyskuussa 1973.
Naarkoskea esittävän kuvan keskellä oleva harmaa rakennus on seppä Berlinin paja. Sen vasemmalla puolella on nahkurinverstas ja oikealla puolella Perttilän talo ja niin sanottu mamman talo. Kuvan reunassa näkyy Naarkosken kivisilta, joka valmistui vuonna 1915.
Perttilän rakennukset Naarkoskella. Oikealla näkyy kulma vuonna 1956 valmistunutta Impi ja Vilho Perttilän uutta hallinto- ja asuinrakennusta. Vasemmalla on vanha päärakennus, jonka yläosa rakennettiin rakennusmestari Kauko Perttilän suunnitelman mukaan. Yläkerrassa oli ilmeisesti koko Suomen ensimmäinen puulämmitteinen, jatkuvatoiminen kiuas. Vanha konttori- ja asuinrakennus purettiin uuden rakennuksen valmistuttua. Keskimmäinen rakennus on niin sanottu mamman talo, jossa asuivat Viljam ja Matilda (Tilda) Nikkilä.
autot
linja-autot
liikennöinti
kuljetus
Pukkilan Liikenteen linja-auto tilausajossa Lapissa 1950-luvun lopussa.
retket
sahat
1950-luvulla otettu kuva esittää Naarkosken Sahan työntekijöitä sahauksen päättäjäisretkellä, jonka määränpäänä olivat Hämeenlinna ja Tampere. Kuorma-auton hytin ovelta kurkistaa Vilho Perttilä. Lokasuojan päällä istuu golf-housuihin sonnustautunut Asko Perttilä. Kuvassa ovat myös muun muassa Alma Virtanen (ylhäällä edessä oik.) ja Sakari Martin (oik.). Auto on Austin, jossa oli 67 hevosvoiman moottori.
Naarkosken Sahan työntekijät sahauksen päättäjäisretkellä, joka tehtiin Mikkeliin, Savonlinnaan ja Punkaharjulle. Edessä istuu Sorgi Martin. Oikealla seisoo Lauri Vesa. Martinin ja Vesan välissä on Vilho Lampinen. Sorgi Martinin vasemmalla puolella istuu Terttu Virtanen (Kataja). Kuva on otettu 1960-luvulla.
Kaksi kuvaa sahauksen päättäjäisretkeltä, joka tehtiin 1950-luvulla Hämeenlinnaan ja Tampereelle. Vasemmanpuoleisessa kuvassa ovat Sinisalo (vas.), Viljam Nikkilä, kaapparina työskennellyt Martta Vilonen, seuraava henkilö tunnistamatta, asettajana työskennellyt Alpo Majanto, Alma Virtanen ja merkkaajana työskennellyt Laine. Yksi retken kohteista Hattelmalan harju, jossa kuva on otettu.
Kolme kuvaa sahauksen päättäjäisretkeltä. Oikeanpuoleisen, Vierumäen urheiluopistolla otetun kuvan eturivissä Sorgi Martin (vas.), jonka edessä oleva tyttö tunnistamatta, Terttu Kataja, Esko Toivonen ja Tero Bäckman. Kuvassa myös Martta Vilonen, Alma Virtanen, Esko Ekman, Asko Perttilä, Alpo Majanto (takarivi vas.), Yrjö Honkanenm, Sakari Martin ja Vilho Perttilä. Retki tehtiin 1960-luvulla ja se suuntautui Mikkeliin, Savonlinnaan ja Punkaharjulle.
Mikkeliin, Savonlinnaan ja Punkaharjulle suuntautuneella sahauksen päättäjäisretkellä otettiin ryhmäkuva, jossa poseeraavat Vilho Salin (vas.), Ritva Perttilä (os. Hellström), Martti Vilonen, Risto Piirola, Sakari Martin, Majanto, seuraava henkilö tunnistamatta, Alma Virtanen ja Kalle Tamminen.
juhlat
Sahauksen päättäjäisjuhlat Naarkoskella 1950-luvun alussa. Kuva on otettu niin sanotun mamman talon edustalla. Talossa asuivat Viljam ja Matilda (Tilda) Nikkilä. Juhliin osallistui sekä Naarkosken Sahan että Mäntsälän Sahan henkilökuntaa. Takarivissä ovat Ismo Virros (Virtanen) (vas.), Jaarli Vilonen, Kalle Tamminen, Jaakko Alen, tunnistamatta, tunnistamatta, Viljo Vesa ja Vilho Perttilä. Eturivissä Impi Perttilä (vas.), Aili Laine, silmälasipäinen mies tunnistamatta, nainen tunnistamatta, Ritva Hellström (Perttilä), Beda Vesa, Kerttu Vesa, jonka sylissä on Terhi Nikkilä, Toini Nikkilä, jonka takana ovat Lyyli Majanto ja Alpo Majanto, Toinin vieressä oleva lapsi on Tuire Nikkilä. Viljam Nikkilä on vaaleapaitainen mies kuvan oikeassa reunassa (kolmas oik.). Nikkilän takana Veikko Siirinen Mäntsälästä. Edessä olevat henkilöt ovat Mäntsälän Sahan työntekijöitä. Kuvan yläosassa oikealla seisovat Terttu Virtanen (Kataja) (vas.), Irja Perttilä, Juha Perttilä, Asko Perttilä ja Jalmari Vesa.
yrittäjät
ihmiset
henkilövalokuvaus
1930-luvun alussa otettu kihlakuva esittää Impi ja Vilho Perttilää. Impi oli Matilda ja Viljam Nikkilän tytär ja Vilho Selma ja Oskari Perttilän poika. Naarkosken saha, mylly ja sähkövoimalaitos siirtyivät Vilho ja Impi Perttilän omistukseen vuonna 1940 tehdyllä kaupalla. Appiukko Viljam keskittyi sen jälkeen sähkölaitokseen ja vävy Vilho sahoihin.
perhe
leikkimökki
Kaksi Naarkoskella Perttilän pihapiirissä otettua valokuvaa. Leikkimökin edessä otetussa kuvassa ovat Jalmari, Kerttu ja Beda Vesa sekä Toini Hänninen (os. Salin) (oik.). Kuva on otettu joen länsipuolella. Oikeanpuoleisessa kuvassa, joka on otettu itäpuolella jokea, on Vilho Perttilä poikiensa Juhan (vas.) ja Askon kanssa.
henkilöstö
työntekijät
Beda ja Jalmari Vesa hoitivat Naarkosken sähkövoimalaitosta 24/7 eli he olivat valvontavastuussa seitsemänä päivänä viikossa yötä päivää aikakaudella, jolloin voimalaitoksen toimintoja ei ollut vielä automatisoitu.
Naarkosken myllyllä otetussa kuvassa ovat muun muassa mylläri Hugo Salin (vas.), tuleva liikennöitsijä Viljo Lehtinen ja Vuorion veljekset (toinen nimeltään Kalle) ja Niilo Salin.
kuorma-autot
sahateollisuus
puutavara
Ylimmässä kuvassa Naarkosken Sahan kuorma-auto Austinilla ollaan viemässä lautalastia Sörnäisten satamaan (nykyinen kalasatama) Helsinkiin. Toisessa kuvassa on Leyland Albion -merkkinen kuorma-auto 1960-luvulta. Auto oli ensimmäinen 3-akselinen kuorma-auto. Kolme alimmaista kuvaa ovat 1950-luvulta. Ensimmäisessä niistä on Raimo Lintunen (vas.) ja Väinö Uutela. Toisessa kuormaa klapeja ollaan viemässä Porvooseen.
jää
Jäälautalla Porvoonjoessa Naarkosken suvannossa Jalmari Vesa (vas.), Asko Perttilä, Kerttu Vesa (Ollila), Juha Perttilä ja Vilho Perttilä.
myllyt
viljateollisuus
Kuva on otettu 1960-luvulla Naarkosken vehnämyllyllä (valssimylly). Mylly tuhoutui tulipalossa 1970-luvun puolivälin tienoilla.
maatalous
maanviljely
maaseutuelinkeinot
heinä
Heinätöissä Vesan tilalla Naarkoskella. Kuvassa on Vesan, Salinin ja Nikkilän perheiden jäseniä. Kuvasta tunnistettu muun muassa Lauri Vesa (toinen vas.), Vilho Salin (edessä), Beda Vesa (Salinin oikealla puolella) ja Helge Salin (paidaton mies, toinen oik.).
Viljam ja Matilda Nikkilä sekä heidän lapsensa
Nikkilä, Viljam
Nikkilä, Matilda
Ensimmäisessä kuvassa on Viljam Nikkilä (1878-1954) ja toisessa Matilda Nikkilä (o.s. Peltonen) (1886-1961). Kolmannessa kuvassa vietetään Viljam Nikkilän syntymäpäiviä 1950-luvun alussa. Viljam ja Matilda seisovat kuvan keskellä, pöydän takana. Seuraavassa kuvassa on Viljamin ja Matildan tyttären Impin perhe. Kuvassa vasemmalta Asko, Irma, Vilho, Irja (takana), Mikko, Juha (takana), Tuomo ja Impi Perttilä. Alimmassa kuvassa on Viljamin ja Matildan pojan Kaukon perhe. Kuvassa vasemmalta Kauko, Terhi, Risto, Tuire ja Toini Nikkilä.
vesivoimalat
Kuvassa vasemmalla olevassa rakennuksessa olivat sähkövoimala (vas.) ja mylly (oik.). Etualalla oleva rakennus on saha, jonka todennäköisesti oli rakentanut Viljam Nikkilä.
sähkö
voimalat
Naarkosken sähkölaitoksen turbiiniputki, joka tehtiin Viljam Nikkilän ohjeiden mukaan 1920-luvulla. Oikealla oleva rakennus on mylly.
järjestötoiminta
Pukkilan maatalousnaiset koolla. Eturivi: Sanna Vesa (vas.), Martta Peltola, Anna-Liisa Rousi, Maijala, Sihvola. Toinen rivi: Saara Rantalainen (vas.), tunnistamatta, Ahokas. Kolmas rivi: Maija Tiito (vas.), Suoma Hyrylä, Virtanen, Ahokanto, Aili Saarinen, Impi Perttilä. Takarivi: tunnistamatta, tunnistamatta, tunnistamatta, Suoma Jokinen, tunnistamatta. Martta Peltolan takana Lainila.
nuorisoseurantalot
seurantalot
julkiset rakennukset
puurakennukset
Pukkila -- Kantele
Kanteleen nuorisoseurantalo valmistui vuonna 1913 Juho Nikkilältä vuokratulle Jussaron mäelle. Kalliolle, korkeiden kivipaasien päälle rakenntun seurantalon suunnitteli rakennusmestari Leivo. Rakentaminen rahoitettiin muun muassa talkootyöllä, iltamatuloilla ja Pukkilan Säästöpankista otetulla 1500 markan lainalla. Talon vihkiäisjuhlat pidettiin 12. syyskuuta 1913. Ennen seurantalon valmistumista nuorisoseuran kokoukset oli pidetty koululla ja iltamiin oli kokoonnuttu isoihin taloihin. Seurantalon ravintolatilat puolestaan vuokrattiin alkuvuosina kiertokoulun, alkeiskoulun ja alakansakoulun käyttöön. Värivalokuva on vuodelta 2007 ja sen on ottanut Virpi Kallio.
Kanteleen nuorisoseurantalo on vuodelta 1913. Vuonna 1936 valmistui sen laajennusosa, jota kutsutaan vinkkeliksi. Vinkkelin suunnitteli rakennusmestari Kauko Perttilä. Uudisosaa varten Kanteleen Nuorisoseura otti lainan Pukkilan Säästöpankista. Laajennusosan tupaantuliaisia juhlittiin vuonna 1936.
koulurakennukset
kansakoulut
koulut
Kanteleella toimi oma koulu 133 vuotta (1876-2009). Vuonna 1906 kyläläiset rakensivat kuvassa näkyvän uuden koulurakennuksen Holmanmäelle.
orkesterit
yhtyeet
musiikki
Kantelo
soittimet
Kanteleella vaikuttanut Kantelo-orkesteri: Tuovi Kittelä (vas.), hanuri, Elias Rusila, banjo, Viljo Oksa, rummut ja Olavi Brusila, viulu. Rumpumaalaus saattaisi olla kantelelaisen koristemaalarin Paul Hakasteen käsialaa. Toisessa kuvassa ovat Elias Rusila, banjo (vas.), Viljo Oksa, rummut, Sakari Salonen, haitari ja Olavi Brusila, viulu. Ryhmäkuvan taustalla on Paul (Pauli) Hakasteen maalaama näytelmäkulissi, jota säilytetään nykyään Kanteleen seuratalolla.
kyläkaupat
myymälät
kioskit
paikallishistoria
Kuvissa on kauppias Mauno Perttilän vanha kauppatalo Kanteleella. Ensimmäisessä kuvassa on vanhan kaupan julkisivu. Vasemmassa päädyssä oli kioski, jossa oli penkit, pöydät ja jakkarat sekä kaupan puolelta avattava kioskiluukku. Soittokelloa painamalla sai myyjän paikalle. Myynnissä oli myös kioskin takana olevan kaupan varasto, vaikka silloisen aukiololain mukaan muiden kuin kioskitavaroiden iltamyynti oli kielletty. Kioskista sai ostaa Mauno Perttilän tekemää limonadia ja Elsa Nurmisen tekemiä sokeripäällysteisiä ässiä tai pusuja. Postinhakureissulle tulleet miehet ostivat usein kaljaa (talvella sitä pidettiin sähköpatterilla lämmitetyssä peltilaatikossa) tai Kanteleen Meijerin juustoa. Toinen kuva on pihan puolelta. Se on otettu sotavuosien jälkeen, ilmeisesti vuonna 1947 tai 1948. Perttilän uusi liikerakennus valmistui vuonna 1955.
kauppiaat
Kauppias Mauno Perttilä. Kuva on otettu Kanteleella Perttilän vanhassa kauppatalossa 1940-luvun puolivälin jälkeen, kenties 1948. Uusi kauppa valmistui 1955. Pukkilan nykyisten kauppojen valikoimat kalpenevat Maunon puodin tavarapaljouden keskellä: Arabian posliinia, viimeisen päälle tyylikkäitä miesten hattuja, paikallista voita (Kanteleen Osuusmeijerin tuotantoa)... Ja itsepalvelun sijasta henkilökohtaista palvelua!
piharakennukset
Mauno Perttilän kaupan piharakennukset Kanteleella. Perttilä osti Otaman talon vanhat rakennukset, joiden seinään on kuvassa kiinnitetty vaalimainoksia. Kyseessä ovat ensimmäiset sotavuosien jälkeiset eduskuntavaalit, jotka pidettiin maaliskuussa 1945. Niihin saivat osallistua myös vasemmistoryhmät, esimerkiksi jatkosodan jälkeen perustettu Suomen Kansan Demokraattinen Liitto (SKDL). Vuonna 1939 valittu eduskunta, niin sanottu pitkä parlamentti, oli istunut vuoteen 1945 asti. Vasemmanpuoleinen aitta on purettu, mutta oikeanpuoleinen rakennus, jonka edessä on hevospuomi, oli paikallaan vielä kesällä 2014.
liput
nuorisoseurat
Yksityiskohta Kanteleen Nuorisoseuran (nyk. Kanteleen Nuutit) lipusta, johon on kuvattu kantele ja auringonsäteet. Lipun suunnitteli vuonna 1931 työryhmä, johon kuuluivat Tellervo ja Lauri Tenhola, Rauha Vikström, Emmi ja Elli Taipale, Aune Salojärvi sekä Elvi ja Elsa Jaakkola, Toisessa kuvassa on alkuvuosina muun muassa maakuntajuhlilla käytössä ollut nuorisoseuran kyltti.
kulkueet
Ensimmäisessä kolmessa kuvassa ollaan Sammatin maakuntajuhlilla vuonna 1939. Ylimmässä kuvassa ovat muun muassa Mauno Heikkilä (kyltinkantajana), Pekka Rousi (lipun vieressä) sekä vasemmalla Timo Tenhola ja Kerttu Ojala (Paukkula), jotka esittivät juhlilla nähdyssä näytelmässä paimen Perttiä ja prinsessä Priscillaa. Neljännessä kuvassa kantelelaisten marssiosastoa johtaa Raikko Roine. Viidennessä kuvassa Kanteleen Nuorisoseura marssii Porvoossa pidetyillä maakuntajuhlilla ilmeisesti vuonna 1948. Seuran kylttiä kantaa Uuno Kallio ja lippua Eino Perttilä, airuina Sirkka Soirala ja Anni Eskola. Loput kuvat on otettu Turussa suvipäivillä heinäkuussa 1949. Ylimmässä kuvassa kylttiä kantaa Yrjö Siltala, lipunkantajana Pekka Rousi ja airuina Annikki Nikula (vas.) ja Ulla Siltala. Viimeisessä kuvassa näkyy vasemmalla Puutori.
äidit
äitienpäivä
Kuvat esittävät Kanteleen seurantalolla pidettyjä, nuorisoseuran järjestämiä äitienpäiväjuhlia. Kolmannesta kuvasta on tunnistettu Ilmari Siltala (vas., ikkunassa) ja Reino Nuuttila (vas., terassilla).
suojeluskunnat
liikunta-alueet
ampumaradat
Pukkilan Suojeluskunta rakensi nykyisin urheilukenttänä toimivalle Teikarinmäelle ampumamajan. Se vihittiin käyttöön vuonna 1932. Majan tekemistä varten muun muasa järjestettiin viljankeräys. Lisäksi hankkeeseen osoitettiin arpajais- ja iltamatuloja. Nykyään ampumamajan omistaa Pukkilan kunta. Maja toimii urheilukentän huoltotilana. Suojeluskunta rakensi Teikarinmäelle myös ampumarata-alueen. Vuonna 1933 sinne tehtiin kuuden ampumataulun ampumarata. Radan näyttösuojat, jotka edelleen ovat Teikarinmäen maastossa, tehtiin betonista. Kolme ensimmäistä värivalokuvat on ottanut Virpi Kallio vuonna 2012. Neljännen värivalokuvan näyttösuojasta on ottanut Kalle Sihlman vuonna 2014.
osuusmeijerit
meijerit
Pukkilan Osuusmeijeri perustettiin vuonna 1922. Meijerirakennus valmistui nahkuri K.E. Soinilta ostetulle tontille vuonna 1923. Meijerisalissa otetussa kuvassa on etualalla juustomestari Aato Tiito. Pöydällä on juustonpuristimia. Meijeriä esittävä värivalokuva on vuodelta 2014. Sen on kuvannut Pertti Mäkelä.
Pukkilan Osuusmeijeri Porvoonjoelta katsottuna
Pukkilan Osuusmeijeri perustettiin vuonna 1922. Meijerirakennus valmistui Porvoonjoen rannalle, nahkuri K.E. Soinilta ostetulle tontille vuonna 1923. Kuvasta on tunnistettu Maija Tiito (vas.) ja Aato Tiito (oik.). Aato Tiito oli meijerin virolaissyntyinen juustomestari.
juusto
meijeriteollisuus
meijerituotteet
Ensimmäisessä kuvassa on Pukkilan Osuusmeijerin juustokellari. Toisessa kuvassa näkyy juustokattiloita. Oikealla takana on Arttu Raunio.
Osuusmeijeri Pukkilan Kirkonkylässä. Ilmakuvan oikeassa reunassa ovat meijerin rakennukset, yläreunassa on Kirkonkylän koulu ja vasemmalla Osuuspankin vanha talo. Värivalokuvat, jossa näkyvät muun muassa meijerin rakennukset, ovat vuodelta 2014. Ne on kuvannut Pertti Mäkelä.
kivirakenteet
Naarkosken uusi kivisilta Porvoonjoen yli valmistui vuonna 1915. Ylimmäinen, kuohuvaa koskea esittävä kuva on otettu pian sen jälkeen, sillä vasemmassa reunassa näkyvät vielä vanhan vesirännin jäänteet. Toinen ja kolmas kuva on otettu todennäköisesti 1920-luvulla. Neljäs kuva on otettu Ekmanin rannasta päin, todennäköisesti 1930-luvulla. Viidennen kuvan ottoaika ei ole tiedossa. Kuudes kuva on vanha postikortti. Talvimaisemakuvan on ottanut Asko Perttilä. Uusi kivisilta aiheutti Naarkosken laitoksille huomattavaa haittaa, koska enää ei saatu vettä turbiineihin uuden sillan alta. Vuonna 1923 valmistui voimalaitosinsinööri Jalmari Maunolan suunnitelma veden johtamisesta sähkövoimalaitokseen ja sahaan putkia pitkin. Kosken länsirannalla olevaan niin sanottuun pauniin (pauni on vesiallas) rakennettiin betonista pato, jotta paunissa oleva vesi ei päässyt valumaan hukkaan. Vesi johdettiin laitosten turbiineihin paunista lähteviä putkia pitkin. Viljam Nikkilä ja Vilho Perttilä, appiukko ja vävy, rakensivat 1940-luvun puolivälissä uuden sähkölaitoksen. Ensimmäisen turbiinin teho oli 142 hv, toisen 30 hv, myllyn 30 hv ja sahan arviolta 70 hv.
pellava
talkkuna
Kuvassa ovat Naarkoskella, Hautalan talon kohdalla olleet pellavaloukku (vas.) ja talkkunatehdas. Talkkunatehtaassa oli 200 litran pata, jossa keitettiin talkkunaa kaurasta ja herneestä. Pellavaloukku toimi Naarkosken laitosten yhteydessä sekä sota-aikana että sen jälkeenkin. Pellavat vietiin Tampereelle Tampellan tehtaalle, jossa ne vaihdettiin langoiksi. Kun sota-aikana ja heti sen jälkeen ei saatu hamppuköyttä, Viljam Nikkilä alkoi kiertää pellavalangasta köyttä. Kylän pojat olivat hänen apunaan.
liikerakennukset
Riihimäen kauppa. Liikerakennus sijaitsi liikenteenjakajassa nykyisen Keskustien ja Veteraanitien risteyksessä (entisen Santalan huoltoaseman kohdalla). Riihimäen liikerakennuksessa toimivat ainakin kangaskauppa, jota piti Eila Aavikko, kahvila Melba sekä ruumisarkkuliike. Talossa oli myös asunto.
Pukkilan Kirkonkylän raittia. Ensimmäisen kuvan vasemmassa reunassa on Riihimäen kauppa, jossa toimi muun muassa kahvila Melba. Melbassa oli Pukkilan ensimmäinen pajatso. Riihimäen liikerakennus sijaitsi nykyisten Keskustien ja Veteraanitien risteyksessä. Etualalla on Lehtisen talon kaivo. Tieltä pihaa tulossa oleva mies on Jukka Sipiläinen. Toinen kuva on otettu kirkon läheltä. Kuvassa vasemmalla on Riihimäen huvila ja oikealla vuonna 1928 palanut kauppa.
tiet
kirkkorakennukset
Vanhaan postikorttiin on tallennettu maisemakuvia Pukkilasta. Ylhäällä vasemmalla oleva ruutu esittää Kirkonkylän raittia. Taustalla näkyy Pukkilan kirkko. Oikealla ylhäällä on Naarkosken vanha puusilta. Alhaalla oikealla olevassa ruudussa on Savijoen kyläkeskus. Oikealta lähti polku seurantalolle, vasemmalla olevan rakennuksen paikalla toimi sittemmin Nykopin kyläkauppa. Neljännen kuvan (alh.vas.) arvellaan olevan Torpinkylästä. Postikortin takapuolelle on painettu nimi Salonen. Ilmavalokuva esittää Savijoen kyläkeskusta. Kuva on vuodelta 2011 ja sen on ottanut Hanna Sihlman.