naimakaupat
oikeudenmukaisuus
perinnöt
väkivaltaiset tapahtumat
Kivi, Aleksis
Kirjastot.fi
Nun fanget an, ein guts Liedlein zu singen
renessanssi 1590-luku laulumusiikki laulut kuoromusiikki
Laulun levytys julkaistu alunperin 1954 äänilevyllä: Das deutche Lied / Hans Leo Hassler& Leonhard Lechner. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14010 APM
Hassler, Hans Leo
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Arndt, Günther
Lohse, Wolfgang
Baudis, Harald
Berliner Motettenchor
Nunnans testamente : (Funnet i Nådendal)
Naantali
kaunokirjallisuus
Varsinais-Suomi
Ljundberg, Eva
Keitele
valokuvat
nuohoojat
1960-luku
Paananen, Wellamo
Nuohooja Antti Karttunen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.4.1976.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
nuoret
Nuoret kylässä. Vasemmalla Yrjö Kupias. Oikealla Raija Eevala(?) ja hänen vieressä Anne Laukkanen. Vuosiluku tuntematon.
polkupyörät
miehet
tiet
rakennukset
Nuoret miehet poseeraavat vanhalla kylän raitilla polkupyöriensä kanssa. Vasemmalla Arvo Mäkelä.
tapahtumat
1970-luku
Nuorison taidetapahtumapäivä. Lauluyhtye 7-12-vuotiaat: Takana vasemmalta Heikki Jalkanen, Timo Nykänen ja Jaana Kokkonen. He lauloivat Peppi Pitkätossun. Edessä säesti pianolla Jyrki Aarnos. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 16.2.1978.
Vehmaa
Rautila
1940-luku
sisustus
naisten vaatetus
Iisalmi
1920-luku
Alariviä vasemmalta alkaen Hilkka Koivula, Elin Wahlfors-Valkola, Anni Halonen, Kaisa Heikkinen ja Kaarina Niskanen (Lappalainen). Takaa vasemmalta Hilda Rönkä, Elsa Jääskeläinen, Saimi Koponen, Siiri Taskinen, Aune Niskanen, Fanny Kostian ja Iida Kesiö.
Iisalmen kaupunginkirjasto
Nuori Suomi - Päivälehden joulualbumi 3 1893
Reijonen
Juha
Päivälehden joulualbumista vuodelta 1893 löytyy mm. Juha Reijosen kirjoitus. Juho Reijonen syntyi Nurmeksessa vuonna 1855. Hän oli nuorsuomalainen pappi ja ensimmäisiä suomenkielisiä kirjailijoita. Reijonen vihittiin papiksi vuonna 1881. Sen jonka jälkeen hän toimi lukuisissa seurakunnissa. Vuonna 1891 Reijonen valittiin Virolahden kappalaiseksi. Vuosina 1881-1905 Reijonen julkaisi kymmenittäin kertomuksia, joissa hän kuvasi pohjoiskarjalaista ja paikallista rahvasta.
Päivälehden toimitus (toim.)
Päivälehden kirjapaino
Manni, Tarmo
henkilöhistoria
Saarijärvi
näyttelijät
99.1. (ykl)
Tapper, Harri
Keuruun kaupunginkirjasto
Lassila, Maiju
lotat
Kuvan takana teksti: "Muisto eräältä lotalta 15.10.1920."
Nuori Narkaus ja sota. Käsikirjoitus syyskuu 1939 Korpisotaa. Osa käsikirjoituksesta heinäkuu 1940
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
sotakirjallisuus
talvisota
katkeruus
tuberkuloosi
Digitoitu dokumentti sisältää novellin Nuori Narkaus ja sota sekä osan romaanin Korpisotaa käsikirjoituksesta. Teksti on kirjoitettu lyijy- ja kosmoskynällä kansiltaan violetinväriseen, 16 cm leveään kouluvihkoon. Vihkon kannessa valkoisella lapulla "no. 462". Paperi on osittain kastunut, jolloin kosmoskynän väri on levinnyt. Vihkon takakannessa merkintä "Piippolassa 11. päivänä heinäkuuta 1940". Vihko on otsikoitu Sotakuvausta (juttu jatkuu). Novellissa Nuori Narkaus ja sota kuolemansairas, tuberkuloottinen nuorimies iloitsee kohtalontovereistaan, miehistä, jotka joutuvat sotaan ja ehkä kaatuvatkin siellä. Näin henkilökohtainen kärsimys ja haavekuvat muuttuvat katkeruudesta osaksi laajempaa merkitystä eli kunniallista kuolemaa taistelukentällä. Laajuus 11 sivua Kirjoitupaikka ja -aika Leskelä 23.9.1939 Nuori Narkaus ja sota on ilmestynyt kokoelmassa Ihmiselon karvas ihanuus (Otava 1940), se sisältyy teokseen Kootut teokset 5 (Otava 1989). Korpisotaa on kollektiiviromaani talvisodan taisteluista, sotilaiden selviytymistaistelusta niin vihollista kuin armotonta talvista luontoakin vastaan. Vihkossa on kolme osaa, joissa 17 sivua, viisi sivua ja kaksi sivua. Kirjoitusaika 10.7.1940, 11.7.1940, 5.7.1940 Korpisotaa ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1940 (Otava). Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään aineiston tekijänoikeuksien omistajalta.
Ikkala, Ilta
Nuori Suomi 1-3 : novelleja ja kertomuksia
1880-luku
Nuori Suomi, osat 1-3, sisältää kolme novellia: 1. Aarne: Kahdeksan tunnin kokemukset; 2. Aleksis Raunio: Mammonan orjuus; 3. Aarne: Sokea. Aarne on nimimerkki, jonka oikea nimi oli Alexandra Gripenberg. Hän oli 1857 Kurkijoella syntynyt ja 1913 Helsingissä kuollut suomalainen naisasianainen. Aleksis Raunio oli taas Alexander Ramstedtin (1848-1889) nimimerkki. Lähde: Wikipedia
Gripenberg, Aleksandra
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 84.2 NUO
G. W. Edlund
Ramstedt, Alexander
Nuoria metsänleimaajia Orimattilan leimausmestaruuskilpailussa vuonna 1961
leimaus
metsät
kilpailut
pojat
Orimattilan kaupunginkirjasto
urheilijat
Keiteleen nousevaa urheilijapolvea: takana vasemmalla Toivo Saastamoinen ja Jukka Samppala, edessä vasemmalla Arto Tikkanen, Ari Tikkanen, Heikki Hokkanen ja Timo Raatikainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.7.1972.
Nuoriso - erityisryhmä. 4H-työllä tavoitteisiin
4H-kerhot
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1977
Välimaa, Junno
seurakunnat
Nuoriso-ohjaaja Martti Tupelin. Vuosiluku tuntematon.
henkilövalokuvaus
vaatteet
kampaukset
Kuvasta tunnistettu takaa vasemmalta toisena Yrjö Hyrylä Naarkoskelta, toiselta riviltä ylhäältä vasemmalla toisena Alli Heikkilä (Virtanen) ja alarivistä vasemmalta toisena Ida Selvenius (Oksa). Kuva on otettu vuonna 1926. Vaatetus ja hiusmallit ovat ajan mukaisia.
ihmiset
kirkkorakennukset
Nuorisoa ryhmäkuvassa Pukkilan kirkon rappusilla.
Pukkilan kunnankirjasto
Joensuu
kirjastot
lastenkirjastot
henkilöt
Sakari Topeliuksen nuorisokirjasto
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Jäsenmaksuluettelosta löytyy seuraavia nimiä: Wegelius, Collan, Pipinen, Elo, Mamantoff, Hirvonen, Malmström, Watanen, Wirtanen, Rancken, Teittinen, Hallman...
Jns:n seutukirjasto – Arkisto – Topelius-kirjasto -kansio
asiakirjat
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiinJoensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin.
huvitilaisuudet
Kyltistä ja kansallispuvuista päätellen kuvassa saattaisi olla Pukkilan Nuorisoseuran jäseniä maakuntajuhlilla tai suvipäivillä.
järjestöt
nuorisoseurat
Joensuun nuorisoseura
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Jns:n seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
näytelmät
näyttämöpuvut
lavasteet
näyttämöt
rooliasut
harrastajanäyttelijät
harrastajateatterit
Pukkilan nuorisoseuran esittämä Pastori Jussilainen -näytelmä 1960-luvulta. Ensimmäisessä kuvassa Pertti Hyrylä (vas.), Anneli Sainio, Niemi (etunimi ei tiedossa) ja Taisto Korström. Toisessa kuvassa ensimmäisessä rivissä Riitta Mäkelä (vas), Riitta Karila, Irmeli Hannula, Juhani Eskola, Anneli Sainio ja tunnistamatta. Toisessa rivissä Leo Clewer (vas.), Taisto Korström, Pertti Hyrylä ja Osmo Mikkola. Kolmannessa kuvassa Pertti Hyrylä (vas.), Irmeli Hannula ja Aina Kuusimurto. Neljännessä kuvassa Väinö Hynninen (vas.), Anneli Sainio, Niemi (etunimi ei tiedossa) ja Juhani Eskola. Viidennessä kuvassa eturivissä Irmeli Hannula (vas.), Väinö Hynninen, Anneli Sainio, Niemi (etunimi ei tiedossa), Taisto Korström ja Laurila (etunimi ei tiedossa). Takarivissä Pertti Hyrylä (vas.), Riitta Karila, Aina Kuusimurto, Leo Clewer ja Juhani Eskola.
puhallinorkesterit
säännöt
orkesterit
Pukkilan Mieskuoron arkistomateriaalin välistä löytyneet Pukkilan Nuorisoseuran Torvisoittokunnan säännöt. Pukkilaan oli jo vuonna 1891 perustettu torvisoittokunta, jonka toiminta kuitenkin loppui 1800-luvun lopulla. Vuonna 1905 Pukkilan Nuorisoseura päätti elvyttää soittokunnan. Se nimettiin Pukkilan nuorisoseuran torvisoittokunnaksi. Soittokuntaa johti ainakin kanttori J.V. Marttinen. 1930-luvulla toiminta hiljeni, kunnes Pukkilan kanttoriksi tullut Reino Hovilainen herätti sen uudelleen henkiin. Soittokunnan toimintaan tulivat mukaan myös Orimattilan Mallusjoen torvisoittokunnan soittajat.
nuorisoseurantalot
seurantalot
julkiset rakennukset
puurakennukset
Nuorisoseurantalo Toimela Pukkilan Kirkonkylässä. Pertti Mäkelä kuvasi Toimelan Pukkilan Kirkonkylässä vähän ennen kuin talo purettiin. Värikuvat ovat lokakuulta 1974. Mustavalkoiset valokuvat on otettu muutama vuosikymmen aiemmin. Kuvissa poseeraavat Martti Mäkelä (asepuku) yksinään ja yhdessä Antero Simolinin kanssa sekä kanttori Marttisen johtama kuoro. Sekakuoron kuva on vuodelta 1911. Talvella otetun kuvan ottoajankohta ei ole tiedossa.
Pukkila -- Kantele
hiihto
hiihtäjät
Nuorisoseuraviesti kulki kylästä toiseen. Kuvassa Kanteleen Nuorisoseuran edustajat Kirsti Ojala (Paukkula), Pirkko Otama (Takala), Erkki Rousi, seuraava henkilö tunnistamatta, Toivo Jukuri ja Mauno Heikkilä lähdössä Juornaankylään. Kuva on otettu Heikkilän pihassa.
Pohjois-Karjala
Pielisjärvi
Kylänlahti
Pielisjärven kansanopisto
kirkon nuorisotyö
evankelis-luterilainen kirkko
käsiohjelmat
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
leirit
Hamulan nuorten leiriläisiä odottamassa laivaretkelle pääsyä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.7.1968.
Nuorten miesten ”kokoontumisajot” Isolla-Aholla
Sotien jälkeen polkupyörä oli yleisin kulkuneuvo. Kuvassa nuorten miesten ”kokoontumisajot” Isolla-Aholla. Kuva Viljami Jääskeläinen. Vuosiluku ei tiedossa.
Junnas
Kettukoski
Juutuanjoki
Sikovuono
Inkalahti
Birgittalahti
Martinkanava
Valle, Maria
Valle, Paavali
Junnas, Hannu
Junnas, Matti
Korppila, Oskari
Korppila, Matti
Waenerberg, Uno
Valle, Martti
Itkonen, Tuomo
Halme, Alina
nuottakalastus
kalastus
koulunkäynti
juurityöt
juuriköysi
Männyn juurista valmistettiin juuriköyttä nuotan vetoköydeksi. Juuriköysi oli pehmeää ja kevyttä verrattuna Norjasta tuotuun karkeaan hamppuköyteen. Nuottaus oli jokapäiväistä puuhaa Inga Vallen kotona Sikovuonossa. Nuottaukseen osallistui koko perhe. Vain koira jätettiin rannalle. Nuottakalat kuivattiin kuivausvartaissa talvea varten. Taimenta saatiin pitkälläsiimalla ja saaliit myytiin etukäteen tilanneille. Koulua käytiin Inarissa kahdessa vuorossa, koska koulu oli yksiopettajainen ja käytössä oli vain yksi luokkahuone. Oli pikkukoulu ja isokoulu. Koulun yhteydessä oli lisäksi asuntola, jossa asuntolaoppilaille tarjottiin ruoat. Muut oppilaat toivat eväät kotoa. Opettaja Alina Halme oli mukava, eikä häntä tarvinnut pelätä, vaikka kielen kanssa oli joskus ongelmia. Monet oppilaista eivät osanneet kouluun tullessaan ollenkaan suomenkieltä.
Valle, Inga
Airamo, Tuula
Nurmeksen kauppalan Kansakoulun vihkiäiset
Nurmes
Nurmeksen kauppala
kansakoulu
Keskuskansakoulu
Nurmeksen Musiikkiyhdistyksen mieskuoro
JR 3:n soittokunta
Nurmeksen maalaiskunnan palojärjestys : palolaki ja palosääntö
palotoimi
pelastustoimi
lainsäädäntö
ohjesäännöt
Julkaisu sisältää Nurmeksen maalaiskunnan kunnanvaltuuston hyväksymän ja Kuopion lääninhallituksen vahvistaman palojärjestyksen sekä vuonna 1933 säädetyn palolain ja palosäännön.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 33.2 NUR
paikallishistoriat
joulu
joululehdet
Nurmijärvi
Nurmijärvi : Nurmijärvi-seura
pihat
Nuuttilan pihalla kesällä 1934 istuvat Lyydia Nuuttila (vas.), Alli Nuuttila, Katri Perttilä, (etunimi ei tiedossa) Heikkilä, Eino Perttilä, (etunimi ei tiedossa) Heikkilä ja Eemil Nuuttila.
Nya mål och medel : några tankar om biblioteket och dess betydelse vid upplysningsarbetet
kirjastonhoito
Skrifter utgifna af Svenska folkskolans vänner, Häft. 69 Biblioteksserien, 1
Holmberg, Einar
Svenska Folkskolans Vänner
perheet
Pyhäntä, Lamujärvi
Nygrenin perhe Korpelaisessa heinäkuussa 1958.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
pääkirjoitukset
aikauslehdet
Nykyaika
Lukijalle-kirjoitus Kasimir ja Eino Leinon julkaiseman Nykyaika-lehden näytenumerosta. Kirjoituksessa kuvaillaan veljesten hyvin laajaa ja kunnianhimoista tavoitetta tuoda esille kotimaan keskeisimmät ilmiöt kaikilta aloilta ja johdattaa lukija myös eurooppalaisten näkökulmien ääreen. Nykyaika ilmestyi vuosina 1898-1899.
Leino, Kasimir
Leino, Eino
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Nykyaikaa. Osa käsikirjoituksesta elo-marraskuu 1941 Kirje marraskuu 1941
jatkosota
sankarivainaja
uskottomuus
Digitoitu dokumentti on ruskehtava ruudullinen taskulehtiö, joka on kirjoitettu sekä lyijy- että kosmoskynällä. Lehtiö sisältää novellien käsikirjoituksia kokoelmasta Nykyaikaa (Otava 1942). Novellissa Vanki hevoskersantti Tannertöminä odottaa levottomana lauttaa viemään asevelvolliset ja hevoset järven yli. Moottorivene tuo lotjaa, jossa on venäläisiä sotavankeja. Kun haavoittunutta vankia kannetaan maihin, tämä ryntää nuotion luokse lämmittelemään. Toinen kantajista suuttuu, mutta toinen ihailee vangin uskallusta ja tarjoaa tälle tupakan. Katkelma alkaa kesken tekstin. Laajuus kahdeksan sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 8.8.1941 Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Novelli Miina ja helvetinkone kuvaa asemasodan arkea miehitetyssä Karjalassa. Sotamies näkee toisen sotilaan viikatteen osuvan kesken heinänteon miinaan, eikä miehestä jää mitään jäljelle. Hän oivaltaa silloin, ettei mitään rauhaa ole, se on vain näennäistä. Bunkkerissa sotamies kuulee tikitystä epäillen vihollisen asettaneen helvetinkoneen, jonka kellolaite tikittää. Hän ryntää ulos, kunnes muistaa kuulleensa tuon äänen ennenkin. Kyseessä oli vain hyönteinen, seinäseppä, jota kutsutaan kuolemankelloksi. Laajuus 12 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 15.8.1941 Julkaistu ensimmäisen kerran Seurassa (41/1941). Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Novellissa Syysilta teltassa sotamiehet tappavat aikaa kosteassa teltassa hiirien seassa. Miehet profetoivat sodan loppumista ja kirjuri suunnittelee omatekoista kunniamerkkiä, Lonkan ristiä, mutta asetoverit muistuttavat paljon yleisemmästä rististä niille, jotka ovat päässeet perille sankarivainajan hautaan. Miehet keksivät vaihtoehtoisia tapoja keittää kahvit. Kahvi virkistää profetoimaan, että sota loppuu pian, mutta niin on ennustettu usein ennenkin. Sotamies miettii, että rauhan työhön ei tahdo löytyä polttoainetta, mutta ihmisten tappamiseen kyllä säästelemättä. Laajuus 9 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 12.9.1941 Julkaistu ensimmäisen kerran Seurassa (45/1941). Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Novellissa Pyhiinvaellus autosotamies ottaa kyytiin lääkintälotan, joka on menossa katsomaan sulhasensa hautaa. Tulee ilta ja partisaanivaaran takia he joutuvat yöpymään tyhjässä automiesten majapaikassa. Lotta ja sotamies viettävät yön yhdessä, ja vaikka lotta on aamulla katuvainen, miehen mielestä sota muutenkin sysää kaikki arvot pois paikoiltaan ja tapahtuu laskemattomia asioita. Lopussa mies miettii, näkeekö hän enää tyttöä, jolle hänellä oli vakavaa sanottavaa. Laajuus 15 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 13.10.1941 Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Sotamies kyntää on tarina sotamiehestä, joka kyntää aurallaan maata ja katselee sodan tuhoamaa maisemaa. Tapahtumapaikkana on rajantakainen Karjala, tarkasti ottaen Lonkka ja siinä viitataan Martiskaan ja Lönnrotiin. Sotilaan mielestä auran jälki on sittenkin väkevämpi kuin pommin. Haanpää on tulkinnut väärin nimen Martiska puhuessaan Martiska-muorista laulamassa Lönnrotille. Lonkan suuri runonlaulaja Martiska Karjalainen oli partasuu uros, joka porovarkauden takia tuomittiin Oulussa ja kuoli vankeudessa Helsingissä. Laajuus 12 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 16.10.1941 Julkaistu ensimmäisen kerran Kuluttajain lehdessä (48/1941). Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Novellien Sotamies kyntää ja Loma välissä on kuuden rivin muistiinpano rintaman tosielämästä. Kenttäapteekkari sanoo Lonkassa Martalle, että "en minä enää sinusta välitä, sinä olet aina tiellä kädet levällään, että kolonna seisattukoon minun perääni". Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 2.11.1941. Loma on novelli sotamiehestä, joka on lähdössä lomalle. Junassa mies kuulee jonkun olevan huolissaan naisten moraalista, nämä kun roikkuvat saksalaisten kainalossa ja iskevät silmää jopa ryssäsotavangeille. Miehelle asia ei kuulu, hän on menossa tapaamaan vaimoansa Lyyliä. Mies päättää yllättää vaimonsa ja löytää tämän istumasta toisen miehen polvella. Mies suuttuu ja suuntaa kapakkaan räyhäämään, hän alkaa kaivata ikuista sotaa ja aseveljiensä seuraa. Hän kuitenkin ajattelee olevansa myös itse syyllinen. Jos hän olisi soittanut etukäteen, vaimo olisi ottanut hänet asianmukaisesti vastaan. Mies ei enää edellytä ehdotonta uskollisuutta, vaan sitä, ettei hänen tarvitsisi tietää pettämisestä. Laajuus 27 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 19.-23.11.1941 Julkaistu ensimmäisen kerran Seurassa (5/1942). Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Novellin Loma teksti keskeytyy kesken virkkeen, kun Haanpää kirjoittaa kirjeen vaimolleen. Syynä oli se, että hän oli kotipuolen lomalaisen ilmoituksesta saanut tiedon, että "sinun eukkosihan on paksuna". Tyly kirjeteksti sisältää vakuutuksen, ettei Haanpää tahdo isäksi, koska jälkeläisten saattaminen maailmaan on rikos, josta hän itse on kärsinyt Jobin tavoin vanhempiensa takia. Hän kehottaa Ailia teettämään abortin. Kirjettä ei ole ehkä koskaan lähetetty. Laajuus kuusi sivua Kirjoituspaikka ja -aika 19.11.1941 Julkaistu teoksessa Hurja. Pentti Haanpään muistiinmerkinnät 1940-1954 (Into 2015).
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Nykyaikaa. Osa käsikirjoituksesta huhti-lokakuu 1942
Digitoitu dokumentti on keskikokoinen kellanruskeakantinen ruutulehtiö. Se sisältää novellikäsikirjoituksia sekä luonnoksia novelleiksi. Kirjeet on kertomus vääpeli Sohjusta, joka on kirjeenvaihdossa Kirje-Kaarinan kanssa. Sohju epäilee, että hän taitaa olla vain yksi monista kirjekumppaneista. Sohju lähtee lomalle. Kotona käytyään ja nähtyään sairastelevan vaimon ja tuskastuttavat lapset, hän suuntaa kaupunkiin. Kaarina yhyttää Sohjun asemalla ja vie tämän kotiinsa, jossa on myös vanha palvelijatar. Vanhus pyytää Sohjua, ettei tämä kajoaisi Kaarinaan, Suur-Suomen tyttöön. Sohju viettää yön hotellissa ja tuntee eksistentiaalista yksinäisyyttä: sosiaaliset siteet ovat liian vahvat uusille romanttisille avauksille. Monen miehen kanssa kirjeenvaihtoa harrastavan naisen motiivi esiintyy täyteläisempänä Yhdeksän miehen saappaiden (1945) Kirje-Katariinassa; tämä Kaarina on vaatimaton alkujuttu. Laajuus 16 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 22.7.1942 Luonnoksia novelleihin Makuusäkki ja Sotavankileiri. Näistä jälkimmäistä ei sisällytetty Nykyaikaa-kokoelmaan. Laajuus neljä sivua Kirjoitusaika 17.8.1942 Novellissa Makuusäkki sotamies Rimpi ampuu korsun ulkopuolella teeren, mutta nähtyään samalla hirvisonnin, rupeaa jäljestämään sitä. Ammuttuaan hirven Rimpi kääriytyy pakkasessa nylkemäänsä taljaan ja aamulla huomaa olevansa vankina kutistuneen taljan sisällä. Rimpi leikkaa itsensä vapaaksi puukolla, ottaa mukaansa ison kuorman hirvenlihaa ja hiihtelee takaisin. Paavo Haavikko on käyttänyt Rauta-ajassa (1982) Lemmingin hirvenhiihdon episodissa samaa hirvennahan sisään puristuvan miehen motiivia. Laajuus 23 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 31.8.1942 Makuusäkki on ilmestynyt ensimmäisen kerran vuonna 1942 julkaisussa Työväen Joululehti. Novellissa Tuokioita kaksi sotilasta, isäntä ja hänen entinen renkinsä, kohtaavat Karjalan korvessa. Isännällä on nälkä, mutta rengillä on vain ammuksia. Renki kuitenkin antaa isännälle kuolleelta venäläiseltä otettua tupakkaa. Myöhemmin tykistökeskitys keskeyttää rengin pokeripelin ja tämä hakee turvaa poterosta. Rengin päälle tupsahtaa samainen isäntä, joka itse asiassa on poteron kaivanutkin, eikä hunsvottimainen renki. Nimimotiivin mukaisesti tuokio jää molempien mieleen. Laajuus 12 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 10.10.1942 Tuokioita on ilmestynyt ensimmäisen kerran julkaisussa Aseveli (nro 51-52/1942). Korpimailla on kertomus emäntä Anna Teerivaarasta, joka odottaa miestään Tuomasta savotoilta kotiin jouluksi. Mies tulee tytär mukanaan, eletään vuoden 1938 vaatimatonta jouluidylliä. Seuraavana vuonna, talvisodan alussa, heidät evakuoidaan sodan tieltä. Rauhan tultua perhe huomaa, että heidän nautansa on jätetty nääntymään. Onneksi saadaan uusi lehmä vasikoineen, mutta kun mökin viereen tehdään huoltotie jatkosodan joukoille, Anna tuntee korpi-idyllin tuhoutuneen. Mies ja tytär kokevat sen nykyajan tulemisena. Laajuus 22 sivua Novellissa ei ole päiväystä, koska se katkeaa kesken lyhyeen kappaleeseen: "Ja se oli"! Korpimailla on ilmestynyt ensimäisen kerran vuonna 1942 vuotuisjulkaisussa Työläisnuorison Joululehti. Kaikki novellit ovat ilmestyneet teoksessa Nykyaikaa (Otava 1942), ja ne sisältyvät teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989).