puistot
rakennukset
huvimajat
Onnentemppeli
Aulanko
Hämeenlinna
1920-luku
Kiinalaisvaikutteinen Onnentemppeli Aulangon puistossa on rakennettu tiilistä kivisen kummun päälle. Ikkunoita reunustavat luonnonkivet ja katto on tehty tummista paanuista. Alun perin ikkunoita koristivat lasimaalaukset. Kivikasan toisella puolella temppelille veivät puiset portaat. Onnentemppelin seinässä on kirjoitus: "Onneen ei kuljeta jokamiehen vaellettavia valtateitä, eikä matka sinne ole helppo, vaan jokaisen on omia teitään vaivojansa säästämättä sinne pyrittävä."
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Onnentemppeliksi nimitetty huvimaja sijaitsee korkean kivikummun päällä melko lähellä Aulangontietä suunnilleen hotellin kohdalla. Onnentemppelin rakennusjankohdasta ei ole tarkkaa tietoa, mutta sen uskotaan olevan peräisin Aulangon puiston perustamisen alkuajoilta 1880-luvulta. Tarinan mukaan eversti Hugo Standertskjöld pystytti Onnentemppelin osoittaakseen rakkautensa puolalaiselle ruhtinattarelle, jota aikoi kosia. Kerrotaan myös, että Standertskjöld piilotti kivien sekaan kolikon, ja se joka löytäisi kolikon, saisi Aulangon omakseen. Eino Leinon "Kell' onni on" -runon sanotaan syntyneen tämän tarinan innoittamana.
Onni Joutsen : vuosisadan alun kansankynttilä
Ikkala, Ilta
Keuruun kaupunginkirjasto
Keitele
valokuvat
autot
Tossavanlahden ensimmäisiä autoja oli Onni Korhosen (oik.) käpälä-Ford jolla oli ajettu taksiajoa. Toinen oik. Reetta Ihalainen, pikkutyttö Hilkka Nikulainen (?), toinen vas. mahdollisesti meijerin isännöitsijä Jussi Kinahmo. Kuva Matti Laukkanen. Vuosiluku ei tiedossa.
Keiteleen kunnankirjasto
ihmiset
kirjeet
artikkelit
Nurmi, Onni
Kuvia Onni Nurmesta sekä Nurmen saamia kirjeitä. Ensimmäinen paperi on vuodelta 1912, jolloin Nurmi palasi Helsingistä takaisin kotikyläänsä Pukkilan Savijoelle ja perusti sinne sekatavarakaupan. (Käsinkirjoitettu teksti on valokuvan käsittelyvaiheessa kirjoitettu koneella uudelleen paperin alaosaan lukemisen helpottamiseksi). Toinen arkistopaperi liittyy Nurmelle myönnettyyn luottoon. Lehtijuttu on julkaistu Orimattilan Sanomissa maaliskuussa 1996 ja sen on kirjoittanut Virpi Kallio. (klikkaa kuvaketta, jotta voit lukea jutun) Pukkilan kunnalle Nokian osakkeita testamentanneesta Onni Nurmesta löytyy tietoa kunnan nettisivuilta, testamenttivaroilla rakennetun Hyvinvointikeskus Onnin sivuilta osoitteesta: http://www.pukkila.fi/index.php/perhe-ja-hyvinvointi/hyvinvointikeskus-onni/163-onni-nurmen-elaemaestae
Pukkilan kunnankirjasto
Joensuu
henkilöt
opettajat
Hällström, Emilia
Jns:n seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen onnittelukirje on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Ei ole täyttä varmuutta, onko se nimenomaan Emilialle osoitettu. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi mm. valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa NNKY:n paikallisyhdistyksessä sekä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKIÖ- JA SUKUHISTORIA
syntymäpäivät
onnittelut
Onnittelukortti Minna Canthille 50-vuotisjuhlan kunniaksi Virosta. Kääntöpuolella onnitteluteksti.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
nimipäivät
runot
Minna Canth
Minnan nimipäiväksi kirjoitettu onnitteluruno. Kustaa Killinen oli Kuopion kuuromykkäin koulun opettaja ja kirjailija. Runossa ei ole Killisen nimeä, tekijyys vain ilmaisulla "yhdeltä köyhältä sanan palvelijalta".
Kustaa Killinen
ooppera oopperatalot juhlajulkaisut Suomen kansallisooppera
Helsingin kaupunginkirjasto
Segerstam, Leif
Raiskinen, Juhani
Suomen kansallisooppera
92.84 OPA
museot
oppaat
Häme
kokoelmat
Hämeen museo
Opas Joensuun Käsityö- ja tehdasyhdistyksen toimeenpanemaan ammattityönäyttelyyn
järjestöt
käsityö
Joensuun Käsityö- ja tehdasyhdistys
ammatit
käsityöläiset
yritykset
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 65-68: KÄSITYÖ
Opas Oulussa kävijöille Suomen 24:ssä yleisessä raittiuskokouksessa kesäk. 26-29 päivinä 1906
raittius
raittiuskasvatus
raittiuskokoukset
Oulu
”Kukapa ei tahtoisi nähdä koskien laskua ja itsekin niitä alas viilättää. Siksipä olikin sangen tervetullut Kuopion raittiuskokouksessa tehty päätös, että vuoden perästä kokoonnutaan Oulussa vuotuisille juhlille ja kokouspäiville.” Raittiuden ystävät kokoontuivat kesäkuussa 1906 Ouluun torjumaan ”taantumuksen pimeää peikkoa ja väkijuomain kamalaa matoa”. Opas Oulussa kävijöille esittelee kokousväelle kaupungin historiaa ja palveluita sekä liikenneyhteyksiä.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Opas suomalaisen viikon näyttelyyn Vaasassa 27. IX - 4. X. 13 - 1913 (sisältää vaasalaisten yritysten tuote-esittelyjä)
näyttelyt
luettelot
föteckningar
utställningar
Vaasa
Vasa
1913
1900-luku
1900-talet
Opas suomalaisen viikon näyttelyyn Vaasassa 27. IX - 4. X. 13 Sisältö: Vaasan Sokeritehdas Osakeyhtiö Vaasan Puuvillatehdas Osakeyhtiö Oravaisten Tehdas Osakeyhtiö Millä me itsemme vaatetamme? Vaasan Trikootehdas Vaasan Saippuatehdas Osakeyhtiö Teknokemiallinen Tehdas VARIA Mathilda Flyrén, Kravattitehdas A.-B. Record Trikoo O.-Y. Julius Björkells Litografiska Tryckeri, Wasa Lohtajan Lastenvaunutehdas A.-B. P. G. Holm O.-Y. Jästfabriks Aktiebolag Kronan Hiivatehdas Osakeyhtiö Vaasan Spriinjalostustehdas Taide- ja kotiteollisuutta: Irene Lindqvist, Elvira Perttilä, Anders Wiik, Etelä-Pohjanmaan Kotiteollisuusyhdistys
Toimittanut Näyttelytoimikunta
Vaasa, Pohjalaisen kirjapaino, 1913
Opas Varsinais-Suomen laulu-, soitto- ja urheilujuhlilla Laitilassa : kesäkuun 26, 27 ja 28 p:nä 1925
Varsinais-Suomi
Laitila
laulujuhlat
Operetti-teatteri esittää : Viktorian husaari : kirjoittanut Emmerich Földes, Alfred Grünwald ja Fritz Löhner-Beda
Operettiteatteri teatterit ohjelmat esitteet 1980-luku
Vihavainen, Erkki
1970-luku
Paananen, Wellamo
Opettaja Asko Järvinen on laatinut Sulkavanjärven koulun historiikin 1895-1970. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 3.9.1970.
Paananen, Vellamo
Viinikkalan koulun pitkäaikaisin opettaja Fanny Dagmar Iscanius (o.s. Lind, myöhemmin Ilkama). 1920-luku(?) Alkuperäinen kuva Marja Rovamo.
koulut
kansakoulut
kansakoulunopettajat
Torpinkylän kansakoulun oppilaita. Oppilaista on tunnistettu Irja Jäppinen (Heikkilä), toinen rivi alhaalta vasen. Oikealla on opettaja Ivar Salmi. Salmi valittiin Torpin koulun opettajaksi elokuussa 1903. Eläkkeelle hän siirtyi vuonna 1933. Martti Saariston kirjoittamassa Pukkilan historiassa todetaan Salmesta: "Hän vaikutti kehittävästi koulun toimintaan ja johti kylän nuorisoa kaikissa hyvissä riennoissa."
henkilökuvat
Opettaja Signe Vaha oppilaineen Rautilan kansakoulussa
Vehmaa
Rautila
kansakoulu
Opettaja Yrjö Kärkkäinen johtamassa partiokulkuetta 1950-luvun lopulla
Iisalmi
partio
kulkueet
1950-luku
Kärkkäinen, Yrjö
(Aineiston luovuttaja: Jukka-Matti Rönkkö)
Iisalmen kaupunginkirjasto
Heikkilä, Helvi
Laukaa
Salpakoski, Terhi
Ivalon ala-aste
Hyttinen, Tapio
Lakotieva, Maarit
koulunkäynti
opettajuus
opetus
Riitta Junttila teki pitkän työuran Ivalon ala-asteella alkuopetuksessa. Koulumaailmassa rajat ovat tärkeitä ja se, että kaikki opettajat noudattavat yhteisiä pelisääntöjä. Rehtorin tuki ja esimiestaidot ovat ensiarvoisen tärkeitä tulokselliselle opetustyölle.
Junttila, Riitta Marjatta
Vaattovaara, Merja
Sammun koulu
Huittinen -- Sampu
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1987
Äijälä, Risto
Kananen, Taimi
Opettajat 1974-1975. Takarivi vasemmalta Seppo Heikkilä, Veikko Konttinen, Matti Tolonen, Riitta Virtanen, Lea Huhta, Kaarina Saastamoinen, Arvo Jalkanen ja Väinö Jokinen. Alarivissä vasemmalta Lea Metso, Kaija Kärkkäinen, Pentti Nykänen, Marja-Sisko Simonen, Salme Jalovaara ja Pirjo Jauhiainen.
Opettajat kantavia voimia keisari-kalaaseissa
paikallishistoriat : Mäntsälä
pidot : Keisarin Kalaasit
historia : Autonomian aika : 1809
Möllersvärd, Ulla, fikt.
Juhkov, Anna
artikkelit (julkaisut)
Opettaja-lehden numerossa 17/1994 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista. Artikkelin kirjoittanut ja kuvannut Antti Henttonen muisteli myöhemmin, kuinka tapasi Kalaaseissa Johannes Virolaisen vieraana olleen Juri Derjabinin. Karjalan kannakselta Antreasta kotoisin ollut Henttonen esitti toivomuksen vuosiviisumista Venäjälle, ja Derjabinin kuiskuteltua sihteerinsä kanssa sellainen järjestyikin.
Henttonen, Antti
Mäntsälän kunnankirjasto
Opettajia. Vasemmalta: Rauha Kujala, Aili Laukkanen, nimi ei tiedossa, Meeri Vesterinen, Edit Kahelin, Oili Leinonen, Aila Kervinen, Aune Sederholm ja nimi ei tiedossa. Vuosiluku ei tiedossa.
Koulun opettajia: Frede Kumpulainen, Juho Kukko ja hänen morsiamensa Hilma Kukko.
Kirkonkylän koulu kunnantoimiston takana, jossa oli kaksi luokkaa. Vasemmalta: Bertta Harjula, Aili Laukkanen, Lasse Laukkanen ja Silja Toroi. 1949 loppua tai 1950 alkua.
Opin sauna - Vaasan suomenkieliset oppikoulut perustamisaikojensa kuvastajina 1800-luvulla
skolor
oppikoulu
läroverk
lukio
gymnasiet
1800-luku
1800-talet
undervisning
Yleissivistävää koulutusta Vaasassa Oppikoululaitos Vaasan Suomalainen Lyseo - suomenkielellä suomalaispojille Vaasan Suomalainen Tyttökoulu - tytöillekin teoriaa Vaasan Yhteiskoulu Onkilahden yhteiskoulu - opiskelumahdollisuus suurille ikäluokille Johtopäätöksiä Artikkeli on ilmestynyt ensimmäisen kerran www.porstuakirjastot.fi -verkkosivulla vuonna 2002.
Lindholm, Arja
Opintotoveri 1935 : 5 Karjalan teemanumero
Laatokan Karjala
Sortavala
Hyrsylä
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.64051 OPI
Kansanvalistusseura
Guttorm, Jooseppi
Kärppä, Heikki
Saijets, Anni
Lehtola, Leevi
Lehtola, Paavo
Itkonen, Tuomo
katekeetat
opiskelu
kiertokoulu
Laura Lehtola toimi aluksi isänsä apuna pitämässä kiertokoulua lapsille. Kun tuli tieto alkavasta seminaarikurssista hän päätti lähteä opiskelemaan. Monien vaiheiden ja opiskelujen jälkeen Laura omistautui kiertokoulun opettajan työlle. Työ oli hänen kutsumuksensa.
Lehtola, Laura Leonoora
Oppikoulu Mäntsälässä 1945-1995 : Osa 2/2
koulut : oppikoulu : Mäntsälä
muistelmat : Mäntsälä : Ehnroosin koulu
oppilaitokset : lukio : Mäntsälän lukio
Sisältää kirjan sivut 92-182. Ensimmäinen osa osoitteessa http://digi.kirjastot.fi/items/show/123027
Blåfield, Martti toim.
Oksanen, Eeva-Liisa toim.
Oppikoulu Mäntsälässä 1945-1995 : Osa 1/2
oppilaat
koululaiset
päivätyöt
1960-luku
Keiteleen keskikoulun taksvärkki. Teinit Kaija Utriainen (vas.) ja Lea Tikkanen auttamassa talonmies Manu Leskistä lehtien haravoinnissa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 20.10.1967.
Oppilaiden vanhempia neuvottelukokouksessa 1969
Oppilaiden vanhempia neuvottelukokouksessa, jossa pohdittiin yhdeksännen luokan saamismahdollisuutta kansakouluun. Pielaveden ja Keiteleen sanomissa 10.10.1969.
Oppilaita 1950-luvulla kunnantoimiston takana olevassa koulussa. Kuvan taakse kirjoitettu: Ovenpielessä lavuaari vesiämpäreineen, juomamukit ja käsipyyhe. Uunin ja kaapin välissä polttopuut kuivumassa. Takana opettaja Bertta Harjula ja hänen vasemmalla puolella Arvi Ikäläinen. 2. rivi vasemmalta neljäs Reino Ikäläinen. 1. rivi vasemmalta toinen Lasse Kärävä ja kolmas Leena Jauhiainen.
juhlat
itsenäisyyspäivät
Ala-asteen oppilaita itsenäisyysjuhlassa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 8.12.1977.
Oppilaita menossa päätösjumalanpalvelukseen 1969
kirkot
Kunnallisen keskikoulun oppilaita menossa kaikkien koulujen päätösjumalanpalvelukseen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.6.1969.
Keiteleen koulujen oppilaat saapuivat syyskauden alkajaisiksi jumalanpalvelukseen kirkkoon. Pahkamäen kansakoulun 1-3 luokkien oppilaat kävivät opettajansa Helka Nuorevan ohjaamina sankarihaudoilla. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 8.9.1967.
Kirkonkylän(?) koulun oppilaita sota-aikana. Kalervo Hortamo opettajana 1939-40 ja 1942-60. Sirkka Hortamo 1942-60 Pahkamäellä. Kuvaaja ei tiedossa.
Oppilaita tutustumassa kunnan toimitaloon 1971
Kansalaiskoulun 7 A-luokan oppilaat tutustuivat kunnan toimitaloon. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 4.2.1971.
1930-luku
Vuosi 1931. Opettajia olivat Frede Kumpulainen ja Kukon pariskunta. Oppilaat: Artturi Pellikka, Toini Jäntti, Hilja Nuutinen, Linda Paananen, Helli Laukkanen, Maija Räisänen, Toini Nuutinen(?) Hanna Nuutinen, Airi Pellikka, Hilkka Laukkanen, Aune Nuutinen, Enni Paananen, Katri Nuutinen, Irja Pellikka, Maire Vesterinen, Tyyne Nuutinen, Toini Nuutinen (Hopeaharju), Eino Markkanen, Veli Laukkanen, Pentti Räisänen, Toivo Sutinen, Teuvo Nuutinen, Kaino Kumpulainen, Lauri Paananen, Rauno Kumpulainen, Toivo Hänninen, Niilo Myyryläinen ja Matti Leinonen. Kuvaaja ei tiedossa.
Vuosi n. 1932(?) Elsa Reininsalo, Niilo Myyryläinen, Irja Pellikka, Erkki Simonen, Rauha Pitkänen, Eino Markkanen, Teuvo Nuutinen, Antti Reininsalo, Hilja Nuutinen ja Tauno Pitkänen. Kuvaaja ei tiedossa.
Oppilasvaihtoa Huittisissa - Vanhat perinteet Saksaan
oppilasvaihto
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Yli-Olli, Erkki
Oppitunti Hämeenlinnan ruotsalaisessa yhteiskoulussa
yhteiskoulut
ruotsin kieli
Svaenska samskolan i Tavastehus
Ruotsalainen yhteiskoulu
1900-luku (vuosikymmen)
Hämeenlinnan ruotsalainen yhteiskoulu, Svenska samskolan i Tavastehus aloitti toimintansa 1.9.1901. Koulu sai alkunsa, kun Eva Savoniuksen tyttökoulu Privata svenska flickskolan i Tavastehus asteittain muutettiin yhteiskouluksi. Ruotsalainen yhteiskoulu toimi Rantatorin varrella puutalossa, jonka paikalla on nykyään Keskustalo. Sieltä koulu muutti Niittykadun ja Linnankadun kulmaan. Yhteiskoulu lakkautettiin vuonna 1928.
Optatus ja Helmi Paananen sekä Maija-tytär 1973
Optatus ja Helmi Paananen ja Maija-tytär Vuonamon Siimeksessä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 22.3.1973.
Optatus ja Sylvia Raatikainen. Kuva Valokuvaamo H. & W. Grönroos Kuopio. Vuosiluku ei tiedossa
Oravanpyyntiä, helmenpyynnissä Petsamossa
Luttojoki
Kuivakoski
Kolmosjoki
Lounajoki
Akkajoki
Uusijoki
Tippajoki
Huhti, Heikki (Huhti-Heikki)
Katajamaa, Aukku
Katajamaa, Aukusti
oravat
metsästys
helmenpyynti
ketunmetsästys
raakunpyynti
huulihelmi
pesähelmi
Eelis Peltosen molemmat tarinat ajoittuvat vuodelle 1936, joka oli ilmoiltaan varsin erikoinen. Kesä oli helteinen ja ensilumi satoi vasta joulukuun puolessa välissä. Haastattelun alussa Eelis kertoo kuinka hän nuorena miehenä seikkaili Inarin erämaissa oravan ja ketunpyynnissä. Matkalle lähdettiin marraskuun 3. päivä kotirannasta Koppelosta Manu Peltosen tekemällä Laatokkamallisella veneellä. Matkavarusteina olivat laavu, kirves, verkkoja ja jonkin verran kuivamuonaa. Metsästys oli tuottoisaa, sillä oravannahasta maksettiin parhaimmillaan 35 mk nahalta. Oravanpyynnin kulta-aikaa oli vuosien 1915-1930 välinen aika. Oravanpyyntiin osallistui aina kaksi miestä, ja he saivat parhaina päivinä jopa kaksikymmentä oravannahkaa. Myös ketunpyynnin salat hän oli oppinut isältään. Punaketun nahka oli arvossaan, sillä siitä maksettiin 800 mk. Hintavertailun vuoksi kerrottakoon, että 60 kg:n jauhosäkki maksoi tuohon aikaan 60 mk, kahvikilo 11 mk ja sokerikilo 2,50 mk. Toisessa tarinassa liikutaan helmenkeruumatkalla Luttojoen varsipuroilla Petsamossa. Matkakumppanina nuorella miehellä on helmenpyynnin salat hyvin tunteva ikämies Akku Katajamaa. Matkaan lähdettiin hevosella, jonka kyydissä kuljettiin Ruohojärvelle. Siitä matka jatkui koskia urhoollisesti laskien syvälle Petsamon kairaan. Vain Pikkukoski jätettiin väliin ja se ohitettiin venettä vetämällä. Helmenpyynnissä viivyttiin 1,5 kuukautta helteisessä ja sadettomassa säässä. Eväiden lisäksi ruokatarvetta hankittiin verkottamalla. Majoitusta varten kaksikko rakensi turvekammin, jossa oli vilpoisaa nukkua. Helmenkalastuksessa käytettiin apuna itserakennettuja raakkupihtejä. Eelis kahlasi puroissa ilman vaatteita ja kauhoi raakkuja esiin kaksin käsin. Raakkuja nostettiin tuhansia kappaleita, joista helmiä saatiin saaliiksi parisataa kappaletta. Helmet toimitettiin myyntiin Ivalon Majalle johtaja Janssonnille, joka kielitaitoisena ihmisenä möi helmet turisteille. Hinta vaihteli 500 - 2000 markan kappalehintaan. Eelis korostaa, että raakkujen pyynti vaatii ennenkaikkea kokemusta, esivanhemmilta saatua tietoa, jota tutkijat eivät voi antaa.
Peltonen, Eelis Arvi
Luostarinen, Usko