rakennukset
1960-luku
Pitäjäsanomat
Orimattilan kaupunginkirjasto
Orimattilan sahan kuorma-autoja vuonna 1958
kuorma-autot
tukit
sahalaitokset
1950-luku
sairaalat
Kuvausvuosi ei ole tiedossa. Sairaalarakennus valmistui Heinämaalle vievän tien varteen vuonna 1899 ja nykyisin siinä toimii hammashoitola.
näytelmät
näyttelijät
teatterit
Nuolijärvi, Kaisu
Orimattilan Työväen Näyttämöltä 1950-60-lukujen taitteesta, oikealla Kaisu Nuolijärvi.
Orimattilan Villatehdas
Orimattilan Villatehtaan aluetta 1950-luvulla
koulut
lyseot
yhteiskoulut
kirkkorakennukset
ortodoksinen kirkko
kirjastorakennukset
kirjastot
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Hämeenlinna
1920-luku
Hämeenlinnan ortodoksinen sotilaskirkko ehti seistä paikallaan Pikkutorin keskellä vain parikymmentä vuotta, ennen kuin sen aika Venäjän vallan muistomerkkinä oli ohi. Rakennus oli itsenäistymisen jälkeen kirkollis- ja opetusministeriön omistuksessa. Hämeenlinnan kaupungin anomus kirkkorakennuksen luovuttamisesta kaupungille kirjastokäyttöön hyväksyttiin valtioneuvostossa 13. marraskuuta 1922, ja muutostyöt aloitettiin tammikuussa 1923. Suuren innostuksen vallassa kirkon tornit ja kupolit purettiin ja kaikki muutkin kirkolliset piirteet rakennuksesta hävitettiin. Muutos kirjastotaloksi toteutettiin arkkitehti Bertel Strömmerin laatimien suunnitelmien pohjalta.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 12.5.1968 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Pohjonen, Sinikka
Keuruun kaupunginkirjasto
tukkukauppa
partihandel
vähittäiskauppa
minuthandel
rautakaupat
järnhandlar
rakennustarvikkeet
byggvaror
taloustarvikkeet
huhshållsartiklar
Vaasa
Vasa
Kauppatori
Salutorget
1800-luku
1800-talet
1900-luku
1900-talet
Vaasanpuistikko
Vasaesplanaden
yritykset
företag
Osakeyhtiö A. Wisén Aktiebolag 1892 Albert Wisén Parti- och minutaffär med järnvaror, byggnadsmaterial, husgeråd Rautatavarain, rakennus- ja taloustarpeiden y.m. tukku- ja vähittäiskauppa. Waasa.
Finlands handel, sjöfart och industri
Suomen kauppa, meriliike ja teollisuus
fin
swe
tukkukaupat
partiaffärer
kangaskaupat
tygaffärer
Hovioikeudenpuistikko
Hovrättseplanaden
Kangas- ja lyhyttavarain tukkuliike, Waasa. Tämän liikkeen, joka nyttemmin on luettava paikkakunnan suurimpien joukkoon, perustivat toiminimellä Backaman & Indola avoimena yhtiönä vuonna 1896 kauppiaat J. Edvard Backman ja M. H. Indola. Partiaffär med manufakturer och korta varor. Wasa. Firman, som numera är en af ortens större engrosaffärer, startades under firmabeteckningen Backman & Indola såsom öppet bolag år 1896 af handlandena J. Edvard Backman och M. H. Indola.
Osakeyhtiö Laurell & Lahtinen Aktiebolag
Viljan ja siirtomaatavarain tukkukauppa. Waasa Perustettu 8.5.1909 Tuom. Laurell, C. V. Lahtinen, K. M. Johansson, John Talonen ja S. A. Hohenthal Ennen Tuom. Laurell Partihandel med spannmål, klonialvaror m. m. Wasa Grundades 8.5.1909
Osakeyhtiö Rauta Vasa Aktiebolaget Rauta, Urheilu-Osasto - Sport-Afdelning, Hinnasto N:o 4. Priskurant
hinnastot
prislistor
urheiluvälineet
idrottsredskap
metsästysvälineet
jaktredskap
Osakeyhtiö Rauta Rautakauppa Vaasassa kauppatorin laidassa Osakeyhtiö Hallin talossa. Urheilu-osasto Hinnasto N:o 4 Puhelin N:o 260 Sähköosoite: Rauta, Vaasa C. A. Heinzen Kirjapaino, Vaasa Wasa Aktiebolaget Rauta Jernhandel i Vasa vaid Salutorget uti Aktiebolaget Hallis gård Sport-Afdelning Priskurant N:0 4 Telegrafadress: Rauta, Vasa Telefon N:o 260 C. A Heinzes Boktryckeri, Vasa
leipätehtaat
brödfabriker
leipä
bröd
leipomot
bagerier
Osakeyhtiö Uusi Leipätehdas. Waasa. Perustettu 1910 M. J. Ståhl Nya Brödfabriks Aktiebolaget. Wasa. Grundades 1910
Huittinen -- Lauttakylä
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1983
Huittisten Joulu
Huittisten kotiseutuyhdistyksen kuvakokoelman kuva nro 437
Osallistumisväyliä risteyksen nuorisolle : Raision kunnallisen nuorisotoimen historia ja nuorisotyön kehitys 1956-2003
Varsinais-Suomi
Raisio
nuorisotoimi
nuorisotyö
nuorisopolitiikka
sosiaalihistoria
historiikit
yhteiskuntapolitiikka
Kannessa: Raision kaupungin nuorisotoimen historiikki 1956-2003.
Tuominen, Okko
Raision kaupunki
Joensuu
henkilöt
kirjeet
Christopher Smithin osanottokirje. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti vuonna 1908 lomaillessaan Hanna-puolisonsa (Johanna Selina Parviainen) kanssa Pariisissa. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
hautajaiset
Apteekkarin rouva Olsonille osoitettu osanotto.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Keitele
valokuvat
henkilökuvat
Paananen, Wellamo
Oskar Niskanen ja hänen vaimonsa Ida o.s. Kajan. Veikko Niskasen kokoelma.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Oskar Lönnbohmin kirje Olga Kyreniukselle 1907?
brev
Lönnbohm, Oskar
Kyrenius, Olga
Oskar Lönnbohmin kirje Olga Kyreniukselle. Kirje on kirjoitettu luultavasti 1907. Oskar ja kirjeessä mainittu Anni-vaimo menivät naimisiin vuonna 1906. Antero ja Annikki ovat perheen lapsia, ja Kalle on Kaarlo Lönnbohm. --- Rakas Täti! Seuraa se 325:n S.M:n aksepti. Mahtanee tulla ajoissa. Jotenkin terveinä ollaan, päätäni kuitenkin usein kivistää iltapäivin ja joskus aamulla herätessä. Poika on vankka takki päällä painaa 16 kiloa. Oli kalossitkin jalassa, on aina touhussa. Nyt oppi vasta ääntämään k:n, viime kuussa r:n ja j:n, joista j ja k:ta käyttää hyvin vähän. Annikki sanoo monta sanaa: ottakee, antakee, auttakee (jo 11 kuisena). juoksee ja telmää, vetää alas pöytäliinoja: eilen vetäisi äitinsä nenän alta täyden kahvikupin silmilleen, onneksi ei palanut, oli huivikin otsalla suojana. Antero tuntee Suomettaren ja Savottaren otsikkokirjaimet. Annikki tuntee S:n ja R:n siitä. Kun lehti tulee, lukevat aina ensin pari kirjainta. Lehmä on ummessa. Lela poikii huhtikuussa. 9 p tienoissa. Hyvä laatuaan. Maksoi 190 S.M. Sen vasikka kasvaa maalla syntynyt viime kesäk. alkupäivinä. Tekee kovasti lantaa Annin puutarhaa varten. Siellä on jo 1 omenapuu, jonka tohtori Johnsson lahjoitti ja kävi Edvard Hendusen kanssa istuttamassa syksyllä. Mökistä on maksettava 590, Edvard on Itä-Preussin kohdalla Kalvarian kaupungissa. Estlander on toinen suomalainen. Hendusen rouva on ollut puutteessa. Tuomari Argillanderin rouva (o.s. Envald) keräsi listalla rahaa muutamia satoja. Uneton, laiha ollut, rouva Aholle valittanut, että söisi joskus muutakin kuin paksua ryssälimppua. Siten tuli asia ilmi. Olen omasta puolestani antanut mitä minulla on, lukenut 2–3 kuukautta ensin Ailin, sitten Arvin kanssa latinaa, että pääsisivät apteekkiin. Ehdolla että maksaisivat sitten kuin jaksavat vaikkapa lapsilleni. Ei ole edes maalla mökki, eikä kaup. irtaimisto palovakuutettu, niin on elämä tiukkaa. Velkain lyhennyksiin on mennyt jo tänä vuonna 500, korkoihin ehkä sama, siihen henkivakuutuksia j.n.e. Olen etukäteen jo ottanut huhtikuun (1/4) palkasta muun paitsi 50 markkaa. On mietitty omaa asuntoa, että hyyryrahalla lunastaisi sen omakseen 10–15 vuoden kuluessa. Velkoja on vielä yli 12,000. – Ernst Bick, kituu, enimmikseen ulkomailla. Kallelle olen velkaa 1,000, pyytää alati lyhennystä. Annin sisar on Moskovassa Granit yhtiön (Hangosta) palveluksessa olevan rakennusmestari Hämäläisen vaimo, Jenny. Hän on kivulloinen, oli täällä 2 kuukautta, tytär Ella oli 1/2 vuotta. Porstuasta koetetaan tehdä mökille kammari. Joku sanoi Annia Anteron Mammaksi. Antero toisena päivänä sanoi äidilleen: Äiti elä ole Mamma! – Hän kutsuu hyvin lihavia rouvia Mammaksi. – Lääninmaanmittari R[...]llä, Kallen hyvä ystävä, oli kirjuri, joka eroaa. Koetin siihen saada Hildaa. Se olikin vaan satunnaisen paikka, eikä mikään vak. virka. – Annilla on privaattioppilaita, jotka lopettavat kurssinsa kohta ja saavat kansakoulunsa päästötodistuksensa kansakoulusta. – Kirjoittakaa sieltä asioista.
Oskar Lönnbohmin kirje sukulaisille 1907?
Oskar Lönnbohmin kirje Paltamosta sukulaisille. - Kirjeessä mainittu perheen pian syntyvä kolmas lapsi on Seppo tai Aino. --- Rakkaat sukulaiset! Influentsaa ensin minä yhden päivän klo 2:sta makuulla, sitten Antero vilustui, kun lyhemmin sanoen ei ollut housuja jalassa, kun uutta kelkkaa kokeili 2 tuntia, sitten Annikki ylenantoi 1 päivän. Antero houraili, lähes 40 % kuumetta 1 yön, ajoi muka automobiililla! Palvelija vilustutti törkeällä tavalla. Sitten Anni oksennellut, valitellut. Sitten nyt vahn. palvelija. Muilla lievää paitsi Anterolla 1 yö. Askareet on tehty, minulla työtä jälkijätöllä. Kolmatta perillistä odotetaan uudenvuoden jälkeen syntyväksi. On ollut 3 lainaa irtisanottuna, 1 järjestämättä, 1 vähän kesken. Lähetin taas vekselin (950:–) Kajaaniin 100:– Turkuun velkaan 100:– Annin henkivakuutus 40:– Vuokra 162:50 Vippi Rydmanilta 5:– –'' – Hannikaiselta 30:– Antinpäiväksi varattu 3:– Palvelijain palkat noin 22:– Postiin, kirjepapereita, kuoria, mustetta 3:– Loput jaksoi korjata. Vieraita ei varsin ollut Antin päivillä, tiesivät kitumisen. Vasta lisää. Oskar
Oskar Saastamoinen ja Vilho Mikkonen 1968.
kunnallishallinto
mitalit
Oskar Saastamoinen saa kunnallishallinnon 100-vuotismitalin valtuuston puheenjohtajalta Vilho Mikkoselta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 31.12.1968.
Oskari (Oki) Räisäsen hautajaiset 1950. 1
Iisalmi
Räisänen, Oki
Räisänen, Oskari
Tunnettu taiteilija ja pilapiirtäjä Oskari (Oki) Räisänen syntyi Iisalmessa 9.4.1886 ja kuoli Helsingissä 23.5.1950.
Iisalmen kaupunginkirjasto
Oskari (Oki) Räisäsen hautajaiset 1950. 2
Oskari (Oki) Räisäsen hautajaiset 1950. 3
Oskari Haanpää, Aimo Tuukkanen ja Antti Heiskari
kirjailijat
sukulaiset
Haanpää, Oskari
Tuukkanen, Aimo
Heiskari, Antti
Oskari Haanpää, Aimo Tuukkanen ja Antti Heiskari.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Haanpää, Eeva
Oskari ja Eeva Haanpää 1930-luvun puolivälissä.
Oskari ja Eeva Haanpää. Okari Haanpää oli kirjailija Pentti Haanpään veli.
Oskari ja Eeva Haanpää perheineen sekä Tuohimaan emäntä
Haanpää, Leena
Haanpää, Liisa
Haanpää, Lyyli
Haanpää, Lea
Haanpää, Sanna
Haanpää, Mikko
Leskelä
Oskari ja Eeva Haanpää perheineen sekä Tuohimaan emäntä vuonna 1955 Piippolan Leskelässä.
1930-luku
Oskari Niskanen ja Ida o.s. Kajan. Molemmat soittavat viulua. Kesäkuu 1939. Kuva saatu Veikko Niskaselta.
Ossian Ansaksen kirje Minna Canthille [syksy 1889].
Kauppa-Lopo
artikkelit
lehdistö
Minna Canth
Ossian Ansas
Kirjeen loppu puuttuu. Kirjeessä ei ole päiväystä eikä lähettäjän nimeä. Ne on päätelty kirjeen sisällöstä. Ansas viittaa kirjeessä ilmeisesti Vaasan Lehdessä 25.9.1889 julkaistuun artikkeliinsa. (Ks. Suomen kirjailijat 1809-1916, Tampere 1993. s. 111.)
Ossian Ansaksen kirje Minna Canthille 10.9.1889.
Kirjettä on jatkettu 12.9.1889. Kirjeeseen on merkitty uusi päiväys.
Ossian Nymanin kirje Eino Leinolle 31.8.1895
Leino, Eino
1895
Eino Leino toimi lukioaikanaan Toveruus-seuran puheenjohtajana ja piti esitelmiä luokkatovereilleen. Hän joutui kuitenkin eroamaan puheenjohtajuudesta sopimattoman kirjoituksensa vuoksi. Opiskelukaveri Ossian Nyman kirjoitti kirjeen "Lömpalle", joka oli lähdössä lukion jälkeen Helsinkiin opiskelemaan. --- Tammela 31/VIII 95. Frater optimus Eino! Nyt olisi minun vuoroni lukea, "minä vaivainen syntinen", kun en ole ennimmin kirjoittanut, mutta suonet anteeksi, kun kauvan "tjensten framför allt". Niin, työtä olen tehnyt nykyään jotenkin lujasti matematiikan kanssa. – Mutta ennen kaikkea kiitos viime kirjeestäsi ynnä puheesta. Puhe oli mainio tietysti ja otettiin se mitä suosiollisimmasti vastaan. Kiitoksia sain niin hyvin yhdeltä kuin toisteltakin puolen. Kiitos siis vielä kerran veli parahin. Koska sen päivän ja vielä seuraavan viikon nauroin partaani. Sillä viikolla sain näet kirjeitä toisilta veljiltä, ja kun olin kehunut heille pitäväni puheen, lausuivat he ihmettelynsä sen johdosta. Matti S. muiden muassa kirjoitti viime sunnuntaina näin: "Kiitos kirjeestäsi! Olihan se taas hauska kuulla miehestä. Ja mikä vielä on kummempaa, kun sinä, niin sinä vielä kerran pidät puheen iltahuvissa. Mitäs pirua sinä oikein juttelit niille ihmisille puheessasi ja mitäs p–skaa syötit kansalle, olis hauskaa tietää. Ehkä pidit väkijuomien turmiollisesta vaikutuksesta ihmisruumiille. Vedit tietysti todistukseksi oman elämän kokemuksesi asiassa ja Yrjön äksiisin niiden 70:nen plaskun kanssa." Ei vähemmän hämmästynyt ja ihmeissään ollut veli Pietari, joka siihen aikaan oleskeli täällä minun luonani. En ole näet heille lainkaan sanonut, kenen puhe oli, vaikka sen tietävät kuka sen piti. On hauska kuulla, mitä he tuumivat kun tapaan. On siinä kerran ihmettelyä ja selityksiä. Lähemmän ilmoituksen olen tuuminut jättää siksi, kun taas ensi kerran ollaan yhdessä koossa. Silloin sinä voit lausua niinkuin entinen piika: "Se pieru, jonka rouva pieraisi, oli minun." Tavatessa myöskin tyhjennetään niin hyvin puheen tekijän, kun sen pitäjänkin maljat, pitäjän kustannuksella. Se on selvä se, sano maisteri. Kuten sanottu olen jotenkin ahkeraan tämän pitänyt päälle matematiikan kanssa. Yli parin viikon ajan olen joka päivä käynyt Mustialassa 5 tuntia päivässä, ensin aamulla, ja sitten iltapäivällä. Sitä paitsi on vielä tietysti kotityötä. Luja on opettaja ja hyvän se tekeekin. Paljon on asioita selvinnyt. Luulisi sen nyt lopultakin luistavan. Ensi keskiviikkona lähden H:linnaan, jolloin myöskin toiset tulevat. Minä tulen nyt sitte Matin kanssa pulakistiksi H:linnassa, niinkauvan kuin siellä ollaan. Siellä otamme tietysti tuntia kummassakin aineessa ja teemme lujasti työtä. Toivottavasti se silloin onnistuu. Kuten sanottu oli veli Pietari täällä luonani. Viime maanantaina lähti hän Tampereelle. Terveisiä siis häneltä. Hän oli täällä osaksi katsomassa veljeään, joka oli Forssassa kotiopettajana erään rakennusmestarin luona, osaksi oleskeli hän sitten tietysti minun luonani. Hauskaa oli taas tavata miestä. Ja hauskaa me yritettiinkin pitää. Sinäkin päivänä, jolloin "minä pidin puheen" oli meillä jotenkin vaihtelevat eeventyyrit. Mutta niiden kertomiseen menisi kokonainen tunti. Arvaat että elämää sitä pidettiin, kun klo oli 5 aamulla, kun tulin kotiin. Pekka suvaitsi taas tulla neljännestä vailla 6. Seuraavana päivänä naurettiin ja muut ihmiset kertoivat, mitä olimme tehneet ja pitäneet iloa. Oli niin hyvä, kun ei ollut ketään vanhoja tonttuja kertomassa ja matuska poraamassa. Sunnuntai iltana pidettiin myöskin jotenkin tuimat läksiäiset Pekalle, Forssan hotellissa. Meitä oli siellä 8. nuorta miestä. Arvaat siis että oli hauskaa. Mitäs minä vielä sinulle kertoisin. Enpä tiedä juuri mitään, sillä olen elänyt nykyään paljaassa matematiikassa ja toivossa että saan tuon kauvan kaivatun Apollon lyyryn. – Juttelimme Pekankin kanssa siitä hetkestä jolloin meillekin kovan onnen lapsille on suotu onni kokoontua vielä kerran Helsingissä, ja sinä, veli paras, pidät vielä kerran puheen kaikille, ennenkuin erotaan. Kun sitä ajattelimme ja puhuimme, me tulimme liikutuksen tuulelle. Samat ajatukse valtaavat nytkin minut, ajatellessani Sinia, sanojasi ja tunteitasi, meitä Sinun veljiäsi kohtaan. En tiedä mitä sanoisin ja tekisin. Sanotaan että "elämä on taistelua", ja [...] kyllä totta, mutta verrattain helpoksi minusta tekevät sen todelliset ystävät, joilla on sama mieli ja tunteet. Arvattavasti lähdet heti Helsinkiin, kun yliopisto avataan. Sanoistasi näen myös että aiot myöskin ryhtyä heti hyvasti kiinni todelliseen työhön. Ja se on tietysti oikein se. En voi näin sanoa muuta, kuin onnea. Toivottavasti minäkin sitten ensi lukukaudella pääsen Helsinkiin ja silloin sitä taas ollaan lähemmässä yhteydessä. – Kirjoita nyt sieltä meille H:linnaan, niin kauvan kun siellä olemme, niin usein kuin vaan joudat. – Ei, nyt minun taas täytyy lähteä Mustialaan. Terve siis veli ensi kirjeeseen, jota odotan piakkoin. Kirjoita, jos jaksat vielä kotona ollessasi ja anna osoitteesi Helsingissä. Voi paraiten. Sinua aina kaipaava veljesi Ossian [Nyman]
Nyman, Ossian
kiuruvesi
kauppa
Funktionalismia edustava osuusliikkeen kaupparakennus valmistui vuonna 1938. Ensimmäiseen kerrokseen tulivat maito-, leipä, liha-,sekatavara-, maatalous-, kangas- ja jalkinemyymälät, toiseen kerrokseen kahvila ja toimisto sekä johtajan asunto. Laajennusosa rakennettiin vuonna 1963. Tällöin osuuskauppaa alettiin kutsua Kiutoksi.
Vapaasti käytettävissä. Lähde mainittava.
Kiuruvesi
Osulan risteyksessä Kiuruveden taajamassa ollut kioski v. ???
Kiuruveden kaupunki
Osulan risteys Kiuruveden taajamassa vuonna 1962
Vehmaa
Vinkkilä
osuusliikkeet
myymälät
pankit
osuuskassat
Keiteleen Osuuskassa muutti. Uusi toimitalo. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 4.2.1966.
sotainvalidit
Osuuskassa ja taustalla Invalidien baari. Vuosiluku tuntematon.
1970-luku
Vanhan Osuuskassan ja Selliinan kahvilan rakennusten purku aloitettu. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.4.1974.
Nousiainen
2010-luku
säästökassat
lippaat
Osuuskassan säästölaatikot on kuvattu Mynämäen-Nousiaisten Osuuspankin tiskillä helmikuussa 2019. Säästölaatikot olivat käytössä 1920-1940-luvulla. Osuuskassat toimivat 1900-luvun alusta aina 1970 -luvulle asti, jolloin pankkilainsäädäntö muuttui ja nimeksi tuli Osuuspankki.
Kaunonen, Paula
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
johtajat
Vasemmalla Keiteleen Osuuskaupan toimitusjohtaja Tauno Tuovinen ja hänen puoliso Maija Tuovinen. Vuosiluku tuntematon.
Osuuskaupan naistoimikunnan perustamisesta 50 vuotta
naisjärjestöt
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1991
Hovi, Mirja
Osuuskaupan rakennus 1930-luvun asussaan
Osuuskaupan rakennus 1930-luvun asussaan. Pihalla Osuuskaupan ensimmäinen kuorma-auto. Kuva Vilho Mikkonen.
Rautila
uimarannat
Osuuskauppa 1964. Vasemmalla Riitta Paanala, nykyinen Paananen, Purhosen pariskunta ja Elina Laukkanen.
Mynämäki
Huju, Heimo
Osuuskauppa Apaja